152 
den Tid, da Petrus Gyllius optegnede sine, Bemærkninger om 
Konstantinopels Topographie”), i den arkæologiske Verden som en 
Troessætning, at dette Fiirspand er eet og det samme som hiint 
forgyldte Fiirspand, der af Niketas og tre andre byzantinske For- 
fattere tidligere omtales som staaende oven paa Skranken 
af Hippodromen ”), der ifølge de trende sidstnævnte under Theo- 
dosius den Yngre vare blevne bragte til Constantinopel frå Chios, 
og som nærmere beskrives af Niketas””). Heyne er, som det 
synes, den eneste, der i den Afhandling om den gamle Kunsts 
Levninger i Konstantinopel, som han i sin Tid oplæste i Vi- 
denskabernes Selskab i Gåttingen, har yttret nogen Tvivl, om 
dog ikke Fiirspandet over Indgangen til St. Marcokirken i een 
Henseende maatte siges at afvige fra Ordene i Niketas's Skil- 
dring7). De andre Korsfarere bleve ikke heller i denne Hen- 
seende tilbage for Venetianerne-;), om de endog mere end 
disse fortjente Niketas's ovennævnte Karakteristik af at være »for 
Skjønhedsfølelse blottede Barbarer.« — Saaledes skikkede navnlig 
”) Exstabant in Hippodromo quum alii permulti equi lapidei et ærei, tum 
quattuor inaurati, mira arte elaborati, guales hodie exstant super vesti- 
bulum ædis Marcianæ Veneticæ. Petri Gyllii de topographia Constant. 
lib. I c. 13, i Imperium Orientale. Opera et studio Anselmi Bandurii. 
Parisiis. 1711. fol. I, 377. 
") Nicetæ Choniatæ Historia.  p. 156. Anonymus de Antiquitatibus Con- 
stantinopolitanis, hos Banduri. 1, 41. Incerti Auctoris Breves Enarrationes 
Chronographicæ, hos Banduri. I, 115. Georgii CGodini Excerpta de anti- 
qitatibus Constantinopolitanis. Ex recensione Immanuelis Bekkeri. Bonnæ. 
1843. p. 53. 
"”) ”dvædev drnmov yuhzndatov menrycov micvess yovod njåeruutvor, tovs 
dvytvas vndyvpor, dvrifkénmovtes dXhrj kors zai dJgøuov zqunTngos 
mvéovtss. Nicetæ Choniatæ Historia. p. 156. 
t) Nsi guod Nicetas capite reclini ferocientes et in cursum ruentes facit: 
Chr. Gottl. Heyne, Priscæ artis opera, quæ Constantinopoli exstitisse me- 
morantur. Commentationes Societatis Regiæ Scientiarum  Gottingensis. 
Vol. XI. Gottingæ. 1793. p. 36. Jynfr. Michaud, Histoire des croisades. 
Paris 1817. JIM, 345. 
HH Om de af tydske Korsfarere fra Konstantinopel hjembragte Klenodier 
hedder det i Pistorii Script. rer, Germ. ed. Struwe. I, 1097: Anno Domini 
MCCIV civitas Constantinopolitana capta est et spoliata a Christianis plu- 
rimls divitiis et rebus ac multis sanctorum reliquiis, ut apparet in Venetia 
et Halberstat. Jynfr. Wilken, Gesch. der Kreuzzuge. V, 307-310. 
