154 
gloriam terra Flandriæ et Hainoniæ totaque progenies nostra 
in ælernum in captione Constantinopolitani imperii sit adepta").« 
Paa nogen Undersøgelse af, fra hvilke af Konstantinopels Kirker 
de til Belgien kommende Reliquier stammede, og navnlig om 
hvorvidt det om dem kunde siges, hvad Dorotheus, den græske 
Metropolit af Monembasia, siger om Kunstværkerne i Marcuskir- 
ken i Venedig, nemlig at de overhoved hidrøre fra Plyndringen 
af Sophiekirken””), turde jeg iøvrigt her ikke indlade mig. Deri- 
mod maa her udtrykkelig fremhæves, at efter en af Belgiens 
gamle Traditioner stod den forgyldte Drage, der blev Flamin- 
gerne til Deel, netop oven paa Sophiekirken, hvorfra Balduin lod 
den nedtage, for dermed at belønne de af hans Landsmænd, der 
havde understøttet ham bedst ved Erobringen af Konstantinopel”). 
At Kjæmpedragen kunde have en særdeles Interesse for mange 
af Seierherrerne, kan ikke forundre. Thi Korsfarerne vise sig 
ved Konstantinopels Indtagelse endnu til den Grad beherskede 
af germanske Minder, at de til Exempel, efter at have valgt 
Balduin af Flandren til Keiser, forinden han kronedes i Sophie- 
kirken, kaarede ham derved, at de paa gammel germansk Maade 
satte ham paa et Skjold, hvorpaa han for de jublende Tilskuere 
løftes i Veiret af Markgrev Bonifacius af Montferrat, Dogen Hen- 
rik Dandulo, Grev Ludvig af Blois og Grev Hugo af Saint Pol. 
Og det er bekjendt, hvilken stor Rolle netop Dragen spillede i 
hele den germanske Verdens gamle Minder; den kristne Opfat- 
telse af Dragen, hvorefter denne siden Johannes's Aabenbaring 
var en Personification af det onde Princip, kunde trods Kirkens 
") Keiser Henriks Brev fra Konstantinopel, i Recueil des Historiens des 
Gaules et de la France. XVIII, 527. 
"”) Kai zaddhov, &7v Eyer 0 kyros Mdoxos, &lvar ka Tis &yias Zogqias. 
BifBhrov "votogizdv, Tag Tod "Isgwtétov Mstyonolitov MovsufBaocias, 
Kvgiov Awgodéov. "Evstinow. 1574. 49, p. 398. 
””) Schayes, Histoire de Farchitecture en Belgique. Bruxelles. 1847. IV, 14. 
Steyart, Volledige beschryving van Gent. Gent 1857. p. 117. Ferrier, 
Guide pittoresque en Belgique. Bruxelles. 1839. p. 140. 
