157 
påa Themsen af Knud den Store; Skibet, som Kongen selv 
styrede paa Floden, betegnes som regza navis, aurers rostrata 
draconibus”).. Dersom man ikke vil forstaae dette Fleertal saa- 
ledes, at Dragehovedet var anbragt foran, medens Skibet bagtil 
havde en Dragehale””) maa det antages, at Dragefigurer baade 
have været anbragte paa Forstavnen og Bagstaven. Om disse 
Dragers Størrelse foreligger intet Vidnesbyrd; selv om de imid- 
lertid vistnok maae antages for i denne Henseende at have staaet 
tilbage for de Gallionsfigurer, der paa vor gamle Flaades Orlogs- 
skibe endnu i det forrige Aarhundrede havde en Længde af ind- 
til ti Alen, skjønnes det dog klart nok af Beskrivelsen, at de i 
lang Afstand bemærkelige Dragehoveder maae have været meget 
anseelige. 
Efter at have overvintret i England, derpaa i Aarene 1108 
og 1109 kjæmpet mod Maurerne paa Kysterne af den pyrenæiske 
Halvø, og saa at have gjæstet de nederitalienske Normanner, af 
hvilke Hertug Roger af Apulien nu var gift med Enkedronnin- 
gen af Danmark, Knud den Helliges tidligere Hustru, Adela af 
Flandren, landede Sigurd om Sommeren 1110 i Joppe. Kongen 
af Jerusalem, Balduin I kom ned til Kysten for åt hilse paa ham, 
og i Forening droge de tilbage til den hellige Stad. Efter at 
have knælet og forrettet sin Andagt ved Herrens Grav i Jerusa- 
lem og i Overeenstemmelse med Pillegrimenes Skik badet sig i 
Jordanfloden, understøttede Sigurd Jordsalafarer samtidig med 
Kong Knud den Helliges Søn, Grev Carl den Danske af Flan- 
dren, der dengang ligeledes over Havet var kommen til Pala- 
stina, Kong Balduins fornyede Kamp mod de Vantro. Først da 
det haardnakkede Sidon havde overgivet sig den 19%de Decem- 
ber 1110, forlode Nordens Sønner Palastina. Kong Sigurd sei- 
”) Vita et translatio S. Elphegi, hos Langebek, Scriptores rerum Danicarum. 
IN, 456. 
") Var dreka-hofot a frammi, enn aptr hrokr, hedder det saaledes i 
Saga af Haraldi hardråda cap. 61, i Heimskringla. 
