Olaf havde et Skib som hed Karlshoved (Kar/hawp), i hvis 
Forstavn et Kongehoved var udskaaret, og selv havde han skaaret 
det. Dette Hoved blev derefter længe 7 Norge brugt paa de 
Skibe, som Kongerne styrede«"). Og dette var Begyndelsen af 
de hedenske Love paa Island, »at man ikke skulde have Skibe 
med Hoveder (4åfdud skip) i Havet, men at man, naar man 
havde det, skulde aftage Hovedet, førend man saa Land, og ikke 
seile mod Landet med gabende Hoveder eller aaben Tryne, for 
at ikke Landvætterne skulde skræmmes.«”) Hvad der imidlertid 
især taler til Fordeel for Beretningen er det afgjørende Vidnesbyrd, 
at, som det udtrykkelig hedder, hine Kong Sigurds forgyldte 
Dragefigurer ogsaa i den efterfølgende Tid vare at see i Kon- 
stantinopel””, — løvrigt kunne vi nu ikke med Bestemthed 
angive, om de endnu vare paa deres Plads, da Konstantinopels 
Indtagelse fandt Sted i Aaret 1204, forsaavidt det nemlig netop 
fremgaaer af den Maade, hvorpaa Hippodromen omtales i Sigurd 
Jorsalafarers Sagm, at Fortællingens Kilder maae have havt deres 
Udspring førend Hippodromens Forstyrrelse af Korsfarerne. Paa 
den anden Side synes det dog ikke rimeligt, at hine fra Mykle- 
gaard hjemvendte Væringer eller Korsfarere, der ogsaa bleve Snorres 
Hjemmelsmænd, skulde have været meget ældre end dette Tids- 
punkt. Beklageligt er i hele den her ommeldte Henseende den 
Taushed, som iagttages af hiin anonyme Forfatter, der har be- 
skrevet de Danskes Korstog til det hellige Land i Aaret 1191 og 
1192, Han omtaler, hvorledes nogle af dem lagde Tilbageveien 
over Konstantinopel, hvorledes de der bleve vel modtagne af den 
senere afsatte og blindede og først af Korsfarerne igjen indsatte 
Keiser Isaak I Angelus, som gjerne havde beholdt ogsaa dem i 
sin Tjeneste, og då de dog foretrak at tiltræde den samme Tilbage- 
”) Saga of Olafi hinom helga cap. 54, i Heimskringla. 
") Landnåmabåk. Vidbærtir II, i Islendinga Ségur I, 334. 
"") Ero par sidan til synis. Saga af Sigurdi Jørsalafara, Eysteini oc Olafi, 
cap. 12, i Heimskringla, 
