173 
nings, at begge ikke allene gjensidigen oplyse hinanden, men 
blive virkelig gjensidigen nødvendige for hinandens fulde For- 
staaelse. For Naturforskeren, der søger at opklare hines Historie, 
er det derfor en Sag af stor Vigtighed at undersøge og erkjende, 
hvor fast og urokkelig den archæologiske Tidsramme er smedet, 
indenfor hvilken de af ham iagttagne større Begivenheder i Dyre- 
og Plante-Livet eller Omskiftelserne i dette ere foregaaede. 
Naar jeg derfor ikke har kunnet erkjende, at Opstillingen af 
disse tvende Afsnit indenfor' Stenalderen er saa vel begrundet, 
som man maatte ønske det for at kunne benytte den, vil Sel- 
skabet i de anførte Forhold see en tilstrækkelig Opfordring til 
mig til at udbede mig dets Opmærksomhed for nogle faa Bemærk- 
ninger om denne Sag. Disse ville iøvrigt fornemmelig angaae 
enkelte Punkter, som have havt en væsenlig Indflydelse paa den 
af Hr. Professor. Worsaae givne Opfattelse af Sagen, men som 
synes mig ved Spørgsmaalets Afgjørelse at maatte betones lidt 
anderledes, end skeet er. 
Man maa vistnok give Hr. Professor Worsaae fuldkommen 
Ret i, at det kun er »større almindelige Resultater« , der maa 
tages op i Sammenligningen, naar Spørgsmaalet er om hvorvidt 
der findes en Kulturforskjel imellem tvende Tider eller imellem 
tvende Steder, og ligeledes deri, at netop saadanne større og 
almindelige Resultater ere for den Kulturperiodes Vedkommende, 
der her beskjæftiger os, blevne os givne fra to forskjellige Sider, fra 
vore Gravhøje fra Stenalderen og fra vore talrige Affaldsdynger eller 
Kjøkkenmøddinger; endelig ogsaa deri, at Forskjellen imellem de 
fra de to Sider vundne Resultater er selv et sligt større almindeligt 
Resultat, der, for dets væsenligste Del idetmindste, om end ikke 
udtømmende, kan gives med Forfatterens S. 101 fremhævede 
Udtryk: »at Østersdyngerne i Beglen indeholde en egen Klasse 
af Flintredskaber af den allerraaeste, simpleste Art, ligesom og- 
saa meget raae Leerkar og en egen Slags, forholdsvits talrige 
Beensager; men at Steendysserne og Jettestuerne gjemme ganske 
