185 
altid planmæssigen, synes at være blevne anbragte paa dem. Disse 
Flintflækker forekomme altsaa ikke i Gravhøiene som simpelthen 
afhugne Flækker eller Affaldsflækker; men da her, ligesom i 
Kjøkkenmøddingerne, det store Flertal af dem har til Brug (under- 
tiden maaskee ved Brug) modtaget en bestemt Tildannelse, blive 
de derved saameget mere utvivlsomt at betragte som Redskaber, 
medgivne de Døde som Udstyr"). (Denne Tildannelse af den skarpe 
Rand er det iøvrigt som tydeligst røber, at Flintflækkens lange 
Sider ikke skulde bruges til at skjære med og at Flintflækken, uagtet 
dens Form, ikke var bestemt til paa denne Maade at være Kniv). 
Men som jeg antager at det er gaaet med disse simple 
Stenredskaber, saaledes er det ogsaa gaaet med Redskaberne 
af Ben og af Hjortetak; de »ændsedes« vistnok ikke ligeoverfor 
hine mærkværdigere Harpun- og Landsespidser, Dolke og Øxer 
fra Stenkamrene, og jeg mener at have hørt og seet Antiqvarerne 
beklage sig over Vanskeligheden af at faae disse opbevarede”). 
Alligevel har vort oldnordiske Museum flere smukke Fund, der 
noksom vise, at Sager af Ben og Hjortetak brugtes ved Siden 
af de bedste Stenredskaber”””), og disse Bensager ere forarbeidede 
") Hvor regelmæssigt et Attribut Saugtænderne ere for Flintflækker, mener jeg 
tydeligen gaaer frem deraf, at af de circa 50 Flintflækker, der i Museet for 
Oldsager ere opstillede som Typer, vil neppe een af hver 10 findes at 
mangle dem, og dog ere de, vel at mærke, ikke valgte med Hensyn her- 
til, da de ere opstillede lang Tid førend man blev opmærksom paa dette 
Forhold; disse hidrøre sandsynligvis alle fra Gravkamrene. I de fire 
opstillede større Fund fra Stenalderens Gravkamre findes der ligeledes 
a. i Stegefundet (Nr. 4,341—62; 63—69) 29 Flintflækker, 
< b. Udbyfundet (Nr. 8,963—78; 11,104) 39 = 
c: Bildséefundet (Nr. 6,326—47) 13 — 
d. Hjelmfundet (Nr. 13,154—174) 40 — 
af hvilke der i a. neppe vil findes nogen utandet, i 6. idethøieste 2, i 
ec. ingen, i d. maaskee 5—6, altsaa i det Hele ligeledes ikke een af hver 
ti være utandet. — Det samme Forhold have andre Gravfund givet. 
Man see f. Ex. Nilsson: Skandinaviska Urinvånare. I Kap. S. 17 og Til- 
læg dertil S. 65.  Oldsagcomiteen: i Ann. for nord. Oldkynd. 1838—39, 
S. 165, smlgn. Worsaae: Ann. f. nord. Oldkynd. 1840—41, S. 142. 
Man sammenligne f. Ex. de ovenfor nævnte Fund ved Bildsée, Udby og 
Stege. 
Ææ 
"… 
