19 
trent et halvt Dusin forene sig til at bygge en fælles Rede, der 
kan rumme dem alle, samt at de med stor Omhu besørge Rug- 
ningen og aldrig forlade Reden uden at tildække Æggene med 
Blade for at de ikke skulle afkjøles”). Nogen afgjørende per- 
sønlig Erfaring har Gosse ikke havt Leilighed til at gjøre; men 
den eneste Gang, han selv har truffet en Rede, vare Forholdene 
dog saaledes, at de snarere talte for end imod en selskabelig 
Redebygning. En Ani-Rede, som han fandt i Juli Maaned paa 
et Guazuma-Træ, og som dannede en stor huul Klump af i hinanden 
flettede Qviste indvendig udfodret med Blade, indeholdt nemlig for- 
uden 8 hele Æg desuden Skallerne af mange flere, ligesom der 
ogsaa vare omstrøede Æggeskaller paa Jorden under Træet”). 
Blandt de Beretninger, som hidtil have beskjæftiget os, er 
der ingen fra Brasilien; en slig har man imidlertid i de seneste 
Aar faaet fra Burmeister, som først i Cabanis' Journal fur Or- 
kk 
nithologie””) og senere i sin Systematische Uebersicht der 
Thiere Brasiliens) har meddeelt, hvad han paa sin Reise i 
Provindserne Rio de Janeiro og Minas geraes har kunnet bringe 
i Erfaring om Forplantningsforholdene hos den mindre af de 
derværende Arter, Crotophaga Ant Lin. Efter hans Erfaringer ruge 
disse Fugle i Brasilien ikke flere i Selskab i samme Rede, saa- 
ledes som de efter Azaras Sigende gjøre i Paraguay; ikke blot 
har han aldrig hørt Brasilianerne tillægge dem en slig Ruge- 
” L ec. p. 287: »Some half-a-dozen of them together build but one nest, 
which is large and capacious enough for them to resort to in common, 
and to rear ther young ones together. They are extremely attentive to 
the business of incubation, and never quit the nest, while sitting, with- 
out covering the eggs with leaves, to preserve them of an equal tem- 
perature. « 
l. c.: »In July I found a Blackbirds' nest in a Bastard Cedar (Guazuma) 
it was a rather large mass of interwoven twigs Jined with leaves. Eight 
eggs were in the nest, and the shells of many more were also in it, 
and scattered beneat the tree.« 
"") Erster Jahrgang, 1853, S. 174. 
T) Zweiter Theil, Iste Hålfte (1856) p. 155. 
