27 
Æg. Finderen tog Æggene hjem med sig; de vare alle friske 
og bleve spiste i hans Familie. 
Et Par Dage efter at jeg havde modtaget Hr. Riises Brev, 
hvori han meddeelte mig disse interessante Oplysninger, kom 
en Dansk, som netop var vendt tilbage fra et fleeraarigt Op- 
hold i Vestindien, til mig i det Kongelige Museum for at til- 
byde forskjellige Naturalier, som han havde samlet derovre. I 
Løbet af Samtalen mærkede jeg, at han, skjøndt han paa ingen 
Maade besad zoologisk Dannelse og Kundskab, dog havde havt 
megen Interesse og et aabent Øie for den Dyrverden, han havde 
havt Leilighed til at blive bekjendt med i Vestindien, og da 
Ani-Reden, som Hr. Riise havde skjænket Museet, netop stod 
påa mit Arbeidsbord, tog jeg deraf Anledning til at spørge ham, 
»om han kjendte denne Rede, der var sendt fra en af vore 
vestindiske Øer«. Han svarede strax, at det var en Black- 
Witch-Rede; »men«, lagde han til, »den er ikke færdig, den 
vilde isaafald været højere og dybere«. Dette Svar opvakte 
naturligviis Lyst hos mig til at høre, om han muligviis havde 
Erfaringer om KRugeforholdene hos denne Fugl; og uden at 
nævne de Efterretninger, som jeg havde faaet i de samme Dage, 
bad jeg ham derfor sige, hvad han vidste om Black-Witch'ens 
Redebygning. Han fortalte da, at han havde fundet og under- 
søgt tvende af denne Fugls Reder paa St. Croix. Den første 
havde han for tre eller fire Aar siden fundet tidligt om For- 
aaret paa en Plantage i Nærheden af Christianssted; den var 
bygget i en lav Busk, var noget dybere men just ikke større i 
Omfang end Museets, og indeholdt omtrent 40 Æg. Om der 
havde været noget Særegent ved Maaden, hvorpaa disse havde 
ligget i Reden, erindrede han ikke. Den sidste Rede havde 
han fundet i Marts 1859 kort Tid, førend han forlod Vestindien, 
i »Major Longs Have«, en Fjerdingvei fra Christianssted. Den 
var ligesom den forrige bygget i en Busk under et Anona-Træ 
ikke længere end 6 til 7 Alen fra en befærdet Markvei, som 
fører til Plantagen Langford. Den var omtrent af samme Om- 
