Ma 
og Phantasier, hvori de ældste Christnes Forestillinger, Ønsker 
og Forventninger havde fundet deres Udtryk. Ikkun af Jesu Taler 
lader sig med nogen Sikkerhed en fast Kjærne udsondre. Der- 
til hører den saakaldte Bjergtale. Oprindelsen til de evangeliske 
Myther udleder Strauss deels fra Indtrykket af Jesu ophøjede 
Personlighed, deels fra den jødiske Messiasforestilling. Da Je- 
sus nemlig havde gjort det Indtryk paa sine Tilhængere, at de 
i ham saae den forventede Messias, havde de overført paa ham 
alle de enkelte Træk, som indeholdtes i Forestillingen om den 
forventede Frelser. Muligheden for en saadan Anvendelse af 
det Mythiske paa den evangeliske Historie fandt Strauss i, at 
intet af Evangelierne med Sikkerhed kunde godtgjøres at være 
forfattet af et Øienvidne. »De udvortes Vidnesbyrd for vore 
Evangeliers Tilværelse hidrøre først fra de sidste Decennier i 
det andet christelige Aarhundrede. Hiin Mulighed bliver til Sand- 
synlighed ved de mange Uovereensstemmelser og Modsigelser 
mellem de enkelte Evangelistér, ved de mange Slags chronolo- 
giske Vanskeligheder og de historiske Unøiagtigheder, som findes 
i deres Skrifler og som ikke kunne bringes i Samklang med 
Angivelsen af Profanskribenter fra hiin Tid. Endelig bliver 
Sandsynligheden til Vished ved de miraculøse Begivenheder, som 
udgjøre såa væsentlig en Gjenstand for de evangeliske Beret- 
ninger. Hvad der er uforeneligt med de bekjendte, ellers over- 
alt gyldige Love for hvad der skeer, er uhistorisk. Alle Beret- 
ninger af denne Art, naar de ikke ere opdigtede i forsætlig be- 
dragerisk Hensigt, maae hidrøre fra en Tid, der ligger saa langt 
fra Begivenhederne, at man ikke kunde kjende disse i deres 
sande Beskaffenhed«… 
Strauss's »Leben Jesu« vakte en Opmærksomhed, som neppe 
noget andet Skrift siden Reformationens Tid”). Ikkedestomindre 
”) I Theiles »Zur Biographie Jesu« vil man finde Angivelse og Udtog af 
henved 40 Skrifter, fremkaldte ved Strauss's Værk, og dog er Theiles Bog 
udkommen allerede 1837. 
