62 
deri fandt for Rigtigheden af disse. Endskjøndt Forfatteren netop 
angav sin Forudsætningsløshed som Grund, hvorfra han bedre 
end mange Andre, der overgik ham i Lærdom og Skarpsindig- 
hed, troede sig kaldet til at løse den Opgave, som her forelaa, 
var det dog aabenbart, at istedetfor den christelige Forudsæt- 
ning var hos ham traadt en anden, der nødvendigen maatte ud- 
øve en afgjørende Indflydelse paa Retningen af hans Kritik. 
Strauss's speculative Udgangspunkt var Guds og Verdens Imma- 
nents. Men hvor man istedetfor Troen påa en personlig selv- 
bevidst Gud, der har skabt og styrer Verden, antager en Gud, 
der vel er alvirkende, men ikke almægtig, hvis Kunnen ikke ad- 
skiller sig fra hans Virken, hvis Væsensindhold falder sammen 
og gaaer op i Verden, hvor Ålt antages at udvikle sig efter en 
uforanderlig Naturs Lov — hvor det Onde kun betragtes som 
nødvendig Factor til det vordende Gode — hvor Forløsningen 
bestaaer i Meddelelsen af den Erkjendelse, at hiint kun har Be- 
tydning af et relativt Gode —: der kan den evangeliske Historie, 
som indeholder Beretning om Kjendsgjerninger, ved hvilke de 
aldeles modsatte Ideer finde deres Stadfæstelse, ikke betragtes 
anderledes end beroende paa forsætlig eller uforsætlig Misfor- 
staaelse. Netop fordi den pantheistiske Verdensanskuelse med 
alle dens Conseqventser og Afskygninger (den vulgaire Rationa- 
lisme), havde bemægtiget sig hiin Tids fleste Dannede og om 
ogsaa med ringere Grad af Bevidsthed var trængt ind hos den 
store Mængde, som uden at kunne selvstændig danne sin Over- 
beviisning dog tilegner sig Resultaterne af det philosophiske 
System, der til en given Tid er det herskende, derfor kunde 
Strauss's Værk gjøre et Indtryk, hvorover man forundrede sig, 
da dets mange Ufuldkommenheder saaes under en anden Belys- 
ning og under Indflydelsen af andre Stemninger. Naar Strauss 
fremstillede Evangelierne som Skrifter, hvoraf man kun lærte at 
kjende en Mængde forskjellige og hinanden modsigende Fore- 
stillingér, som vare udbredte iblandt de Christne om deres Re- 
ligions Udspring og Stiftelse maaskee et Aarhundrede efter Jesu 
