6 
stillede de Forventninger, som dets Forfatters berømte Navn 
havde vakt. I den historiske Fremstilling og Udvikling af Jesu 
Liv, som Neander udgav Aaret efterat Strauss's Værk var sluttet”), 
gav.Forfatteren kun leilighedsviis Antydninger om Beskaffenheden 
af den evangeliske Htstories Kilder. Han antog, at de evange- 
liske Fortællinger, som først forplantedes mundtlig, dog meget 
tidlig vare blevne optagne i skriftlige Bearbeidelser. Selv Pau- 
lus har uden Tvivl benyttet saadanne. Ved en Sammenstilling 
af disse enkelte deels mundtlige deels skriftlige Overleveringer 
vare vore to første Evangelier fremstaaede.  Matthæusevangeliet 
i sin nuværende Form hidrører imidlertid ikke fra Apostlen af 
dette Navn, men hviler paa et af Matthæus paa Hebraisk affattet 
Grundskrift. Som den egentlige Klippegrund for den evangeliske 
Historie staaer, ifølge Neander, Johannesevangeliet. Men denne 
Evangelists Forhold til Synoptikerne underkastes ikke nogen nøiere 
Prøvelse. En ubetinget Autoritet, saaledes som de ældre Theo- 
loger fordrede paa Grund af Inspirationsbegrebet, tilstaaer Ne- 
ander ikke Evangelisterne: der indrømmes mulige Vildfarelser, 
Misforstaaelser, urigtige Anvendelser af det G. T.'s Skriftsteder 
om ogsaa kun i mindre vigtige Anliggender; Lucas faaer stundom 
Ret mod Matthæus, stundom Matthæus mod Lucas; selv Nean- 
ders Yndlingsevangelist, Johannes, frikjendes ikke for al subjektiv 
Indvirkning paa det objektivt givne Forhold.  Rationaliserende 
Forklaringer af Mirakler blive stundom, om ogsaa kun med be- 
skeden Tvivl og problematisk, bragte i Forslag. I Fortællingerne 
om, hvorledes Christus stillede Stormen påa Søen, sættes hans 
Indvirkning nærmest i Beroligelse af Disciplenes Sind, under- 
støttet af Guds Førelser i Naturens Rige. Forvandlingen af Vand 
til Viin ved Brylluppet i Kana, var ikke nogen Forvandling i 
egenlig Forstand, men en Meddelelse af Vinens Kraft til Vandet, i 
Lighed med visse Mirakelkilders berusende, viinlignende Vand etc. 
”) Das Leben Jesu Christi in seinem geschichtlichen Zusammenhange und 
seiner geschichtlichen Entwickelung dargestellt von A. Neander, Ham- 
burg 1837. 
