87 
lukkende paulinske Charakteer; men dette skulde finde sin For- 
klaring i, at det nuværende Lucasevangelium kun var en i mere 
katholiserende og derfor med flere jødechristelige Elementer for- 
øget og omdannet Bearbeidelse af et kortere, i stræng paulinsk 
Retning affattet Evangelium, som den ultrapaulinske Gnostiker 
Marcion havde benyttet, medens Kirkefædrene nærede den urig- 
tige Mening, at Marcions Evangelium var en vilkaarlig efter hæ- 
retisk-dogmatiske Hensyn ved ham selv foretaget kortere Re- 
cension af Lucas' Evangelium. Mindst Eiendommelighed frem- 
bød efter Baurs' Anskuelse Marcus” Evangelium. Han antog 
derfor om dette Evangeliums Oprindelse den Griesbachske Hy- 
pothese, at det-kun var et Udtog af Matthæus' og Lucas” Evan- 
gelier, hvis Tendents derfor maatte sættes i en vis Neutralitet, 
medens vi i MMatthæus' Evangelium vel besad det substantielle 
Indhold af den evangeliske Historie i en langt oprindeligere og 
troere historisk Skikkelse end i noget af de andre Evangelier, 
men hvori vi dog ogsaa kun besad en secundair Beretning, hvis 
historiske Gyldighed kun var relativ.) Thi ogsaa det kanoniske 
Matthæusevangelium er en sildigere Bearbeidelse af det ved Apost- 
len Matthæus forfattede hebraiske Evangelieskrift. Paa Grund 
af Matth. XXIV, (Ødélvyua tis éonuwosøg som Baur — Krit. 
Unters. p. 607 Anm. — forklarer om den Jupiters Støtte, hvil- 
ken Hadrian lod opsætte paa det ødelagte Tempels Sted) skal 
den nuværende Redaction af Matthæusevangeliet først falde i A. 
130—134.”) Da Lucasevangeliet først skal have erholdt sin 
”) »Die Tubinger Kritik bevorzugt dieses Evangelium, nicht als gedåchte sie 
demselben einen rein unmittelbar geschichtlichen Inhalt zu vindiciren, 
søndern wiel es vor den ubrigen ihr der Voraussetzung am besten zu 
entsprechen scheint, als musse die ålteste Auflassung der Persånlichkeit 
und Lehre des Heilandes und der Begebenheiten seines Lebens einem 
derartigen Standpunkte angehårt haben, wie die Schule sich den Stand- 
punkt zu construiren liebt, den sie mit dem Nahmen des Judenchristen- 
thums bezeichent.«  Weisse, Die Evangelienfrage, Leip. 1856. S. 74. 
« 
= 
Foruden andre Vanskeligheder ved Baurs Forklaring af Matth. XXIV, 15 
er den Indvending ugjendrivelig, at en saadan Begivenhed som Jerusa- 
7 
