Mødet den 18”? Mai. 
Hr. Pror. Westergaard meddelte følgende Bemærkninger om 
Buddhas Dødsaar og nogle andre Tidspunkter i In- 
diens ældre Historie. 
Hvorvel Buddhismen, der er udgaaet fra Indien, har vundet 
en meget stor Udbredelse hos Østasiens talrige Folkefærd og 
har fremkaldt en meget omfangsrig Literatur, hersker der dog 
den største Uvished med Hensyn til Religionstifterens Levetid 
og Dødsaar, da vi træffe de mest forskjellige Angivelser i de 
forskjellige Kilder. Fra det brahmanske Indien kan ingen Op- 
lysning ventes, da det ikke besidder nogen Historie, og udenfor 
Mythe- og Sagnkredsen kun har bevaret om store Begivenheder 
og mærkelige Mænd enkelte Minder, som dog ogsaa tit have 
antaget Sagnets og Eventyrets Karakter. Buddhismen havde vel 
”en stor Betydning for Brahmankasten, da den, uden at bestride 
Kastens Ret til at indtage den første Plads i Samfundet, dog 
truede med at tilinletgjøre netop denne dens Overvægt, ved at 
hæve dens Eneret til at være Troens Bevarer og de øvrige Ka- 
sters Lærer, eftersom Buddha havde dannet en egen Lærer- vg 
Præstestand, der stod aaben for alle og hvori enhver, selv af 
den laveste Kaste, kunde opnaae den højeste Stilling ved sin 
Frømhed og ved sine personlige Fortjenester og Dygtighed. Men 
Buddhismen blev først farlig for Brahmankasten længe efter 
Buddhas Død, da den vandt en stor Fremgang, da mægtige Kon- 
ger optraadte som dens Bekjendere og fremmede dens Udbre- 
delse. Den brahmanske Literatur har derfor vel bevaret enkelte 
Minder om saadanne Fyrster og om Buddhas Samtid, som ogsaa 
om den langvarige Kamp mod Buddhismen, der endte med dens 
fuldstændige Udryddelse paa hele Forindiens Fastland; men om 
det bestemte Tidspunkt for Buddhismens Begyndelse haves ingen 
Vished. Det er en rent vilkaarlig Antagelse af Brahmånerne, 
ål 
. 
