168 
efter begge Beretninger havde den da regjerende Konge be- 
steget Tronen efter sin Forgængers Mord. Plutarch”) omtaler et 
Udsagn af Chandragupta, at det ikke vilde have været vanskeligt 
for Alexander at overvinde denne Konge, da han var forhadt og 
foragtet paa Grund af sin Slethed og ringe Byrd. De klassiske 
Skribenter kalde ham Xandrames eller med et lignende Navn; 
men uagtet Navnets Forskjellighed kan der ikke være Tvivl om, 
at det er den samme, som i de indiske Fortællinger kaldes 
Nanda (Dhanananda eller Mahåpadma), Fyrsten i Østlandet, hvis 
Hovedstad, Påtaliputra, netop nævnes i de græske Efterretninger 
under Navn af Palibothra som Hovedstaden i Prasiernes Rige. 
Om end de indiske Kilder ikke gjengive de græske Fortællinger 
om hans Byrd, stemme de dog deri "overens med dem, at den 
var lav og vanærende; idet de vel gjøre hans Fader (Mahånanda) 
til Konge, men lade ham selv være en Søn af en Gudrapige, hvor- 
ved han ifølge de strænge brahmanske Anskuelser hørte til den 
foragtelige Ugrakaste, hvis Syssel burde være at fange og dræbe 
Slanger og andet Kryb. Baade buddhistiske og brahmanske Kil- 
der skildre ham som havesyg i høj Grad, og de brahmanske 
tilføje (i den prophetiske Stil, hvori Puranerne omtale Fortidens 
Tildragelser), at han vil blive en Ødelægger af Krigerkasten, da 
efter ham Cudraer ville blive Jordens Konger. ””) 
Ved Nandas Drab blev Chandragupta Konge, og han om- 
tales med dette Navn baade i indiske og i klassiske Beretninger. 
Hans Fædreneslægt eller Stamme kaldes Maurya; dens Navn er 
af uvis Oprindelse”), men den kan næppe have været af syn- 
derlig Betydning. Justin fortæller (XV, 4), at Chandragupta var 
af ringe Byrd (humili genere natus), og Brahmanerne gjøre ham 
ogsaa til en Cudra. For Buddhisterne stod han som Bedste- 
fader til deres mægtige Beskytter, og det er derfor ikke under- 
”) Alexander, 62, 
"”). Vishnu-Puråna. S. 467, 
"7) Indiske Fortolkere udlede det af Murå, en Gudrapige, der ved Nanda skal 
have været hans Moder, (Vishnu Pur. 469). 
