103 
naar man kun vilde tage Hensyn til, om den ledsages af en 
Varmeudvikling og ikke til den tilfældige Omstændighed, om 
denne netop er saa stærk, at Legemet kan blive glødende. 
Vel er det sandt, at der ved enkelte Processer kan finde en 
Afkjøling Sted, f. Ex. naar et Salt opløses i en Vædske, eller naar 
der foregaaer en Luftudvikling; men Aarsagen til denne Varme- 
binding maa søges i en Forandring af Legemets Tilstandsform, i 
en Overgang fra den faste til den flydende, eller fra denne til 
den luftformige Tilstand, der maa betragtes som et Forhold, der 
er den chemiske Proces uvedkommende. Men udenfor disse 
Forhold er det mig ikke bekjendt, at nogen af de mangfoldige 
chemiske Processer, som hidtil have været undersøgte af mig 
eller af andre Experimentatorer, frembyder et Exempel paa 
en Proces, der betragtet i sin Heelhed og i sin Reenhed 
ikke skulde være ledsaget af en større eller mindre Yarme- 
udvikling. 
De chemiske Processer have saaledes een fælles Egenskab, 
en almindelig Charakteer, nemlig den, at enhver chemisk Proces, 
maar den betragtes æt sin Heelhed og i sin Reenhed, ledsages af 
en Varmeudvikling. Forbrændingsphænomenet er altsaa Grund- 
typus for de chemiske Processer, hvor forskjellige de iøvrigt 
kunne være. 
Det var disse Betragtninger, som for 10 Aar siden ledede 
mig til at opstille en Theorie for de chemiske Processer, som 
mine senere Arbeider have ydet en væsentlig Støtte, og som 
nu tæller ikke faa Tilhængere blandt Udlandets Chemikere og 
Physikere, saameget mere som den opstillede Theorie er i fuld- 
kommen Samklang med Mechanikens Grundsætninger og tillader 
idetmindste indtil en vis Grad en Anvendelse af den mathema- 
tiske Methode paa de chemiske Processer. 
Idet jeg betragter den Varmeudvikling, som fremtræder ved 
en chemisk Forbindelses Dannelse som et Maal for Affiniteten, 
som et Maal for det Arbeide, der udfordres til at adskille den 
dannede Forbindelse i dens Bestanddele, bliver det muligt at 
