Varmeudviklingen, som svarer til Processen, bliver desto 
større, jo nærmere vi komme til Slutningsprocessen, Dannelsen 
af Svovlsyrling. 
Ligesom Gnidningsmodstanden spiller en overmaade væsentlig 
Rolle ved Bevægelsesphænomenerne paa Jorden, saaledes er det 
ogsaa Tilfældet med den Modstand, som hindrer Stofferne i 
umiddelbart at indgaae de faste Forbindelser, som maatte følge 
af deres gjensidige Tiltrækninger. Thi netop ved denne Mod- 
stands Tilstedeværelse lykkes det at danne mange Forbindelser, 
som ellers vilde blive umulige, ligesom man ved Gnidnings- 
modstandens Hjælp kan bringe et Legeme i mangen en Stilling, 
som uden den vilde være en Umulighed. Dette gjælder navnlig 
alle Forbindelser imellem Stoffer, som ingen gjensidig Tiltræk- 
ning udøve. Erfaringen har lært os, at saadanne Forbindelser 
ikke kunne dannes direkte, men kun åd Omveie. Chlor for- 
binder sig ikke ligefremt med Ilt; men lede vi Chlor til Kalium- 
ilte, da træder Chlor samtidigt i Forbindelse med Kalium og Ilt. 
Den Arbeidsmængde, som følger af Chlorets Forening med 
Kalium, bliver ikke frigjort i sin Heelhed; thi en Deel af den 
anvendes til at bringe Chlor i Forbindelse med Ilt. Ligesaa er 
Forholdet, naar Chlor indvirker paa en Opløsning af Salmiak, 
som er en Forbindelse af Chlorbrint og Qvælstofbrint; Chloret 
vil adskille Qvælstofbrinten og forene sig "med begge Bestand- 
dele; endeel af den Krafimængde, som udvikles ved dets For- 
ening med Brint, bliver da anvendt til at tvinge Qvælstof i 
Forening med Chlor til en Forbindelse i en saa ustadig Lige- 
vægtstilstand, at en ringe ydre Indvirkning kan indlede dens 
Adskillelse, som ledsages af en Explosion, ved hvilken den 
laante Arbeidsmængde fremtræder i Form af Varme. 
I Slutningen af denne lille Afhandling findes en Oversigt 
over Affinitetens Størrelse i en stor Deel chemiske Forbindelser, 
