138 
mærke Balænicepsen fremfor den ene af dem, skiller den derfor 
ogsaa fra den anden. Saavel Cancroma som Scopus have nem- 
lig en lang, i Højde med Fortæerne befæstet Bagtaa, som under 
Fuglens Gang berører Jorden i sin hele Længde; hos begge ere 
fremdeles Fortæerne ved Roden forenede med en Bindehud; 
Forskjellen mellem deres Fødder bestaaer væsentligst deri, at 
Bindehuden er noget større hos Scopusen end hos Cancromaen, 
medens paa den anden Side Bagtaaen er lidt længere hos denne 
sidste. Hos Balæniceps er Foden nu i Hovedsagen bygget efter 
samme Typus; men den mangler hvert Spor til Bindehud mel- 
lem Fortæerne, og saavel disse som Bagtaaen ere endog vel saa 
lange som selv hos Cancromaen. Forsaavidt kan dens Fodform 
maaskee siges at staae denne sidstnævnte Fugls lidt nærmere end 
Scopusens, men i et ikke mindre vigtigt Punkt forholder det sig an- 
derledes.. Hos Cancroma er nemlig ligesom hos alle Heirer 
Mellemtaaens Klo kamformigt -indskaaret langs hele sin Inder- 
rand; men hos Balæniceps er der ikke Spor til denne Dannelse, 
medens Scopus i den Henseende danner et Mellemled, idet Kloen 
her vel er indkarvet, men kun i et Stykke ud imod Spidsen, og 
Kamtænderne derhos hverken ere fine eller synderlig regelmæs- 
sige. Betænker man nu, at en slig kamformig Mellemklo vel 
kan forekomme ogsaa udenfor Heirernes Familie, men at den 
indenfor den ellers aldrig savnes”), synes dens Mangel hos Ba- 
læniceps virkelig at indeholde en stærk Advarsel imod at give 
denne Fugl Plads ved Siden af Cancroma og derved blandt Hei- 
rerne, hvor fremdeles heller ikke dens reticulerede Tarser ret 
høre hjemme. 
Udstrækker man Sammenligningen mellem de 3 paagjældende 
Fugle til Fjerdragten (ptz/oszs) vil man, ogsaa hvad denne angaaer, 
”) Fra denne Regel vilde kun Æurypyga-Slægten gjøre en Undtagelse, hvis 
den virkelig med- Rette kunde henføres til Heirerne; men denne Slægt 
opfattes efter -Meddelerens Mening rigtigst, naar man giver den Plads i 
Nærheden af Vandhønsene, saaledes som allerede Buffon gjorde, og som 
i den nyere Tid Des-Murs og Olph-Galliard atter have foreslaaet. 
