144 
. 
plumpe og tykke Aagbue næsten ikke længere end Cancromaens, 
og det behøver ikke nærmere at udvikles, hvormeget kortere den 
altsaa forholdsviis maa være, og hvor stor en Forskjel der saaledes 
i denne Henseende er mellem disse 2 Slægter. Forholdsviis er 
Baålænicepsens Aagbue ogsaa kortere end Scopusens og vilde 
være det endnu mere, hvis Hjernekassens Længde var det eneste 
Moment, der bestemte denne Bues Længde; men tildeels om 
end i ringe Grad indvirker ogsaa Quadratbenets Stilling derpaa, 
og da dette Been næsten staaer lodret hos Balæniceps, men hos 
Scopus er rettet skraat fortil med sin nederste Ende, hvorpaa 
Aagbuen er indleddet, naaer denne hos den sidstnævnte Fugl 
ikke fuldt saa langt bagtil, som hos den første, og bliver derved 
lidt kortere end den ifølge Hjernekassens Længde behøvede at 
være. Ligesom Balæniceps slutter sig til Scopus, Anastomus og 
de øvrige Storke i Henseende til Aagbuens Køorthed, saaledes 
stemmer den (for strax her at omtale det) ogsaa med dem i 
denne Bues skraa Stilling, hvorved den kommer til åt danne en 
betydelig Vinkel med Næbbet, medens den hos Heirerne sædvan- 
lig næsten løber i Flugt med dette. 
En anden Forskjel imellem Heirernes og Storkenes Hoved- 
skal synes at vise sig deri, at Skillevæggen mellem Øiehulerne 
hos de første er gjennembrudt af et stort kun med en Senehinde 
lukket Hul, men at der intet sligt Hal findes hos Storkene. og 
navnlig hverken hos Scopus, Anastomus (lamelligerus) eller Lep- 
toptilos (javanicus og dubius). Ogsaa i dette Punkt følger Balæni- 
ceps Scopus og Storkene, hvorimod Cancroma, saavidt Meddeleren 
kunde skjønne af det noget ucomplette Cranium af denne Fugl, 
der stod til hans Raadighed, slutter sig til Heirerne. 
Det er allerede ovenfor leilighedsviis blevet anført, at der 
hos Balæniceps findes en virkelig Ledføining mellem Hjernekas- 
sen og Næbbet; den er neppe mindre udviklet, end Ledføinin- 
gen hos Papegøierne, men er tilsyneladende anbragt langt mere 
bagtil end hos disse, idet den paa Grund af Paarebenets særegne 
Stilling befinder sig over den forreste Deel af Øiehulen og ikke, 
