154 
sens nærmere Slægtskab med den ene end med den anden af 
disse Grupper. Naar der endelig i Notitsen siges, at Scopusens 
og Balænicepsens Hovedskaller ere saa aldeles forskjellige, at 
det er unyttigt at gaae ind paa nærmere Enkeltheder dem be- 
træffende, saa vil den ovenfor givne Sammenligning formeentlig 
vise, at der ikke blot ere Ligheder, men at de endog hverken 
ere faa eller ubetydelige, og at det er Hr. Bartletts egen Skyld, 
naar han ikke er bleven dem vaer. 
Meddeleren kunde derfor heller ikke ved dette nye Indlæg 
i Discussionen om Jalænicepsens Affiniteter finde sig foranledi- 
get til i nogen Henseende at forandre den Anskuelse, som han 
havde søgt at begrunde deels i sin tidligere Meddelelse i Zoo- 
logical Societys Proceedings deels ved den her givne Fremstilling. 
Professor i Chemi E. A. Scharling meddeelte Selskabet, at 
han, påa Grund ar en fra Generaltolddirectoratet stillet Opfor- 
dring, havde foretaget en Deel Forsøg med at tilberede aldeles 
fuselfri Viinaand af de forskjellige i Handelen forekommende 
Arter af Brændeviin og Sprit. Forskjellige Personer antoge nem- 
lig at man ved visse empiriske Midler var kommen videre i at 
bestemme om en Prøve af Sprit var tilvirket af Druer, Korn eller 
Kartofler, end det ialmindelighed antages muligt af Chemikerne. 
Som det var at vente formaaede Vedkommende imidlertid ikke 
ved sine empiriske Midler at skjelne om fuselfri Viinaand var 
tilberedt af Druebrændeviin, Rum eller Kornbrændeviin. Ved 
Tilberedningen af fuselfrie Prøver af Sprit anvendtes følgende 
Fremgangsmaade: I den kogende Viinaand bragtes noget hvidt 
Vox; naar det var næsten opløst, blev Blandingen afkjølet og det 
udskilte Vox samt hvad der ikke havde været opløst blev fra- 
filtreret. Filtratet underkastedes derpaa en forsigtig Destillation 
ved Damp saaledes, at man først samlede en ringe Deel af De- 
stillatet, som let faaer en svag Lugt efter Vox, for sig, og senere 
naar omtrent %4 af Filtratet var overdestilleret skiftedes atter For- 
