geste Maade — eftervise en uendelig Mængde Feiltagelser, Mis- 
forstaaelser, Urigtigheder, hvori baade Forsvarere og Angribere 
af det omhandlede Steds Ægthed have gjort sig skyldige; men 
det er aldeles unyttigt at opholde sig derved, naar det, man 
egentlig vil vide, er: har man efter de Hjælpemidler og Oplys- 
ninger, som 7 vor Tid staae den videnskabelige Forskning til 
Tjeneste, Ret i at betragte Ordene i 1 Joh. V. 7. 8. fra év 
tø ovgavø indtil &v tij ynj (inclus.) som hørende til det johan- 
neiske Brevs Text? eller er man beføret til at ansee dem som 
ændskudte ved en anden Haand end Forfatterens og derfor ude- 
lukke dem fra Brevets oprindelige Teæt? 
Hvad man ved denne Leilighed allerførst maa tydeliggjøre 
sig, for ikke at forvirre det rette Synspunkt, er, at det Spørgs- 
maal, hvorom der handles, er reent historisk og ikke dogmatisk, 
uden at dermed skal nægtes, at dets Afgjørelse ligesom saa 
mange-andres kan middelbart faae en dogmatisk Betydning; men 
det bliver da ikke mere det samme, men et andet Spørgsmaal, 
der fordrer sin særegne Løsning. Det har fra gammel Tid væ- 
ret en udbredt Forestilling, at Villigheden til at anerkjende eller 
Vægringen for at antage Ægtheden af 1 Joh. V. 7, væsenligen 
skulde være begrundet i en bevidst eller ubevidst Tro eller 
Vantro paa Trinitetsdogmet, en Forestilling, som Forfatteren til 
den ovennævnte Afhandling ved flere af sine Yttringer synes at 
give Medhold. Alligevel have Theologer, hvis Oprigtighed i at 
forsvare dette Dogma man ikke vil kunne drage i Tvivl (f. Ex. 
Luther, Bugenhagen og mange andre), paa det Bestlemteste er- 
klæret sig mod Stedets Ægthed”), medens aabenbare Bestridere 
”) Luther udelod de omhandlede Ord i sin tydske Bibeloversættelse og har 
flere Gange udtalt sig om, at de ikke fandtes i »de græske Bibler«. Da 
der i Aaret 1549 udkom i Wittenberg en Evangelie- og Epistelbog, som 
indeholdt hine Ord, advarede Bugenhagen (Expos. Jonæ 1550): obsecro 
chalcographos et eruditos viros — ut — illam additionem omittant et 
restituant græca suæ priori integritati et puritati propter veritatem.  Og- 
saa de Schweitzerske Reformatorer, Zwingli, Oecolampad, Bullinger 0. A. 
ere af samme Mening. 
