nyttet i det fjortende og følgende Aarhundreder.”) Efter Angi- 
velse af Travis (/etters to Gibbon p. 153), som hørte til Forsva- 
rerne af 1 Joh. V. 7, har Michaelis (Indl. til det N. T. 2det B. 
S. 132 i den danske. Oversættelse af Stauning, Kbhvn. 1791) 
afskrevet Stedet Linie for Linie saaledes: 
Oti togic &Civ of uapTv 
QovrT &v TW ove, 719, X0y0oc xar mv æyiov 
zar 0VT0oL of To£iC &V &10L- 
xOL TQELC &tOlv Of UXQTV 
> .… … s- 
QOvrT &V TR 7%, Tv, vdmg za win 
Derpaa følger (V. 9) Et tyv uagtveorav xt4, såa at Ordene xæe 
OL TQ£LG &LC TO &V &101, der mangle i mange Haandskrifter af 
Vulgata, ogsaa mangle her. Den Formodning, at Stedet er 
optaget fra den latinske Bibel og derfra oversat paa Græsk, be- 
styrkes fremdeles ved Udeladelsen af Artiklerne & (7x.) 0 (4oy-) 10 
(zzv.), der ikke vel kunde udelades paa Græsk; ligesom &v ty yn 
temmelig ugræsk er sat istedetfor &74 7yc ync, ligeledes formo- 
dentlig fordi der i Latinen stod zn terra. Et andet Kriterium 
paa, at denne Codex er bleven forandret efter Vulgata er, at 
det er den eneste, som med Vulg. læser V. 6 om 0 x010T0c 
gonv aindeaa, og V. 20 zoi øuev (istfor Scuev) &v Ta ddr. 
De sidste Bemærkninger i Forbindelse med det Vidnesbyrd, som 
Wetstewn (Prol. p. 52) giver denne Codex: »recentiori & mznus 
diligenti manu descriptus est« ere mere afgjørende for dens rin- 
gere Værd, end dens unge Alder, forsaavidt der mod det ube- 
tingede Hensyn til samme kan gjøres den Indvending, al et 
Haandskrifts Alder endnu ikke afgjør den deri indeholdte Texts 
Alder og Værd, da unge Haandskrifter kunne være tagne efter 
meget gamle, ældre efter saadanne, som vare nærmest foran- 
”) Reuss ($ 373) siger rigtignok, at man allerede i 13de Aarh. brugte Linned- 
eller Kludepapir til Bibelhaandskrifter. Men almindeligen antages dette 
Slags Papir ikke at forekomme før 1318. 
