EM 
en ældre, som omfatter Affaldsdyngerne og Kystfundene med 
deres raae, ufuldkomne og fordetmeste uslebne Redskaber 
af Steen og Been, 
og en yngre, hvis større Udvikling eller Kultur aabenbarer sig 
i de smukkest formede, slebne og forarbeidede Steen- 
redskaber saavelsom ogsaa i de, selv vor Tid impone- 
rende Steendysser og Jættestuer "). 
É Denne nye Deliug sluttede sig til lignende, af mig forsøgte 
Tvedelinger af Bronce- og Jernalderen, der vistnok begge kunne 
siges senere stadig at have fundet mærkelig Bekræftelse ”). Da 
den følgelig, forsaavidt dens Rigtighed skulde blive anerkjendt, 
aabenbart maatte blive af ikke ringe Vigtighed som Udgangs- 
punktet for vor Kjendskab, ikke alene til Kulturudviklingen hos 
Danmarks, maaskee tillige hos en stor Deel af det øvrige Eu- 
ropas ældste Indbyggere, men ogsaa til den med disse samtidige 
Dyre- og Planteverdens Beskaffenhed og gradevise Forandringer, 
kunde jeg ikke Andet, end ønske, at dette mit Forsøg til en 
Udvidelse af det hidtil gjeldende archæologiske System maatte 
blive underkastet en grundig og omfattende Prøvelse af Sag- 
kyndige. Det har derfor været mig særdeles kjært, at min 
æréde Ven og Collega Professor Steenstrup, som har saa 
stor Fortjeneste af vor Kundskab baade om Affaldsdyngerne og 
om vort Lands forhistoriske Fauna, aabent har fremsat sine Tvivl 
ved den af mig saaledes foreslaaede Tvedeling af Steenalderen. 
Paa Grund af Prof. Steenstrups bekjendte Skarpsindighed tør 
jeg vel nok antage, at han for Danmarks Vedkommende om- 
trentlig har udtømt de væsentligste Indvendinger, som ville kunne 
1) S. videre min Meddelelse i Oversigten for 1859 S. 93—129 og mit sær- 
skilte Aftryk: »Om en ny Deling af Steen- og Broncealderen«, Kbhvn 
1860. Svo. 37 Sider 
For Broncealderens Vedkommende jfr. bl. A, Meklenburgische Jahrbucher 
XXIV. S. 267—269 og XXV, S. 241—246. Om Jernalderens Deling see 
Lisch Jahrb. XXVI, S, 163—168, Troyon: Habitations Lacustres. Lausanne 
1860 p. 179 sq. 333 sq. Etudes géologico-archéologiqves en Danemark 
et en Suisse par A. Morlot. Lausanne 1860. 
» 
