254 
som i paafaldende Grad mangle i Steengravene, men at det 
(foruden ikke faa ejendommelige Beensager) tillige er en heel, 
for Affaldsdyngerne og Kystfundene fælles Række af raae Flint- 
redskaber, deels Kiler og Meisler, skarpt tilhuggede paa de 
smale Sider, gjerne med en ophøiet Kant paa den ene brede 
Side, deels trekantede og rundagtige Boer, deels brede spyd- 
bladformede Stykker, deels raat dannede Knive m. fl. (see Af- 
bildningerne i det Følgende), som, tiltrods for deres usædvanlige 
Former, dog frembyde saa bestemte Spor af Tilhugning, at de 
umulig stadig kunne have været oversete. Indtil videre staaer 
det fast, at enkelte af de almindelige Flintknuder, som mulig 
have ligget i Jordfylden, vel ere fundne i et Par Jættestuer, men 
at forresten de nysnævnte ezendommelige Redskaber ikke vides 
nogensinde at være fundne inde % en ordentlig bevaret eller om- 
hyggelig undersøgt Steendysse eller Jættestue. I en af den 
geologisk - antiqvariske Comitee ved Hjelm paa Møen i sin 
Tid undersøgt Gravhøi opdagedes vel bl. A. flere, tildeels 
raae, »itubrudte Stumper af Steenøxer«, liig Affaldsdyngernes, 
men, som jeg forhen udtrykkelig har bemærket, fandtes disse 
liggende: »? den pløtede Jord udenpaa Høren« "), hvor de mu- 
ligen kunne være henbragte med Jordfylden, da Højen blev 
sammendynget. De raae Øxer, der i Skaane skulle være 
fundne i to formeentlige, dog langtfra beviislige Rester af Grave, 
kunne aabenbart ikke komme i nogensomhelst Betragtning. Ja 
selv om en slig Forekomst i enkelte Steendysser og Jættestuer 
virkelig var godtgjort, hvad den endnu ikke er, vilde saadanne 
Undtagelser ikke kunne omstøde »det. større almindelige Resultat«. 
Thi ogsaa ved Gravene maa Overgangstiden have sin Ret. 
Ligesom der fremdeles i det Hele taget ved den formeent- 
lige Forekomst i Affaldsdyngerne af smukt forarbeidede, slebne 
eller »mesterlig« tilslagne Steenredskaber hidtil altfor lidet er 
lagt Mærke til, hvorvidt de ere opdagede heelt inde i de tætte 
1) See Oversigten for 1853 S. 102. 
