5 spidse Boer; 
14 Flintknuder ; 
I stor flad do; 
1 kegleformet do; 
13 større og mindre udspaltede Flintstykker; 
2 Flintblokke; 
18 større og mindre Flækker, og 
7 mere og mindre tilhuggede Skrabere. 
Alle herommeldte Stykker saavel fra Kidholmen, som fra Fjord- 
bredderne frembød, uden en eneste Undtagelse, den meest paa- 
faldende Overeensstemmelse med de raae, fuldkommen uslebne 
Flintsager fra Korsør Noer, fra Maribo Sø og fra Affaldsdyngerne 
omkring i Landet. 
Naar man imidlertid under Sjællands vestlige Kyst kunde i 
Løbet af faa Dage ved Noerene og paa Øerne opsamle en saa 
mærkelig Mængde Flintredskaber af en særegen, fra de almin- 
delig forekommende Flintsager kjendelig forskjellig Art, var det 
ingenlunde usandsynligt, at lignende Forhold maatte kunne iagt- 
tages paa den ligeoverfor liggende fyenske Kyst, hvor der netop 
mod N.O. paa den saakaldte Hindsholm er et med Smaaøer 
opfyldt Noer, hvis Inddæmning vel er. paabegyndt, men langtfra 
fuldendt. Hindsholmen selv er, hvad dens Navn noksom an- 
tyder, en oprindelig Øe, og man kan endnu tydelig paavise 
Lavningen for det Sund, som i sin Tid adskilte Holmen fra den 
fyenske Hovedøe. I denne Layvning opgraves ikke sjelden Østers- 
skaller, hvilket ogsaa siges at være Tilfældet ved Kjerteminde, 
hvor jeg tilmed paa det saakaldte »Fed« Sønden for Byen fandt 
en raa trekantet Flintkile, et Flintboer og nogle udspaltede Flint- 
stykker. De temmelig tilgroede Bredder ved Noeret Vest for 
Byen hindrede mig i at lære de ældre Forhold ret at kjende. 
Nøiere Eftergravninger baade her og ellers ved Kjerteminde, 
turde dog høist sandsynligen bringe mange flere Spor frem fra 
Steenalderens tidligste Tid. 
I Noeret paa Hindsholmen, som jeg ved særdeles Imøde- 
