270 
med enkelte raae Redskaber af Steen og Been"). Under Fyens 
sydostlige Kyst undersøgte jeg senere Noget af Helnæs, Ager- 
næs og den lille Fiskerholm — Alt under det forrige Frederiks- 
gave-Gods. Paa FY%skerholmen, som er meget lille og ubeboet, 
forefandt jeg en Flintblok eller Kjærne og et meget raat Spyd- 
blad af Flint, paa det ulige større Agernæs nogle raae Meisler, 
Stumper af Kiler og nogle Knuder, og paa et Stykke af Kysten 
af Helnæs (som indbefatter et heelt Kirkesogn med talrige Steen- 
dysser og Gravhøje, i og ved hvilke bl. A. smukke Steensager 
ofte opgraves), traf jeg et større Boer og nogle Stykker af til- 
deels slebne Kiler>). 
Overhovedet kunde jeg af mine forskjellige sammenlignende 
Undersøgelser ikke Andet, end modtage det Indtryk, at jo la- 
vere og større Øerne vare og jo mere de laae ud 1 det 
aabne Hav eller dog udsatte for de stærke Havvinde, desto flere 
smukt forarbeidede og desto færre raae, uslebne Flintredskaber 
forekom der paa deres Kyster. Omvendt paa smaae, høie Øer 
inde i Nocrene og selv paa de nærmest liggende Bredder af 
Noerene forekom derimod i mærkeligt Antal næsten udelukkende 
kun raae, uslebne Flintredskaber, fuldkommen overeensstemmende 
med Affaldsdyngernes og i det Hele taget kjendelig forskjellige 
fra Steengravenes Flintsager. Særdeles betegnende er det til- 
visse, at der paa mere zsodlerede Punkter, hvor der ikke saa let 
kunde være Tale om senere Indblandinger, som paa de aabne 
Strandbredder, t. Ex. paa den lave Grund mellem Lillø og 
Magleø i Korsør Noer, ikke er truffet mindste Rest af bedre 
forarbeidede, formede eller endog kun af svagt slebne Flint- 
redskaber. Betydningen af slige isolerede Punkter kan nemlig 
ikke noksom fremhæves, naar Spørgsmaalet er, hvorvidt de sær- 
egne raae og de mere udviklede, slebne Steenredskaber i Reglen 
forekomme hver for sig eller vildt blandede imellem hverandre. 
1) Oldn. Museum Nr. 19384—19390. 
?) Sagerne fra Frederiksgave Gods ere indlemmede i Hans Majestæt Kongens 
partikulære Samling af Oldsager. 
