296 
fremstille to Individer i tredobbelt Størrelse, det ene i lang- 
strakt eller ligesom udtrukket Tilstand, det andet i en sam- 
mentrængt og kort Form. Med" Undtagelse af" denne" Forskjel 
ville imidlertid begge ved en nærmere Betragtning findes at 
være eens og at bestaae af de samme Dele. Naturligvis tillader 
det mere langstrakte Individ os lettest at overskue Kroppens 
Form og sammes talrige Udvæxter eller Vedhæng, og derfor vil 
jeg først henvende Opmærksomheden paa dette, idet jeg blot 
forudskikker den Oplysning, at af Grunde, som snart skulle an- 
føres, bliver den Ende af Dyret betragtet som den forreste, der 
påa Tavlen vender opad, og at Figuren Å antages at fremstille 
Dyret fra Rygsiden, B fra Bugsiden, medens C giver et Sideproål. 
Fortil begynder Dyret med et smalere, kegleformet eller 
tapformet, but Partie, som man maaskee kunde benævne »Hoved«, 
og som bærer tre Par korte, ægformede eller kølleformede 
Vedhæng, nemlig et paa hver Side af dets forreste Spids og to 
paa hver Side af samme Parties bagerste Del, stillede tæt 
. sammen ved deres Rod. Omtrent midt imellem disse sidste og 
det forreste Par sees en mørk Plet, der under Lupen eller 
en stærkere Forstørrelse løser sig op i en lille Gruppe af tæt 
og regelmæssigen stillede mindre Pletter (Fig. 4.7”), hvorved 
man uvilkaarligen mindes om de saakaldte enkelte Øine hos 
visse lavere Krebsdyr eller hos visse Ledorme. Synlige Indbøi- 
ninger i Huden, saavel bagved det første Par af Vedhængene 
som foran de sidste Par, synes iøvrigt at antyde, at Partiet maa 
betragtes som sammensmeltet af flere (3) paa hinanden følgende 
ringformede Afsnit, og det saameget mere som disse Indbøi- 
ninger ogsaa ere meget tydelige fra Bugsiden (fig. B). 
Dette forreste Partie eller »Hovedet« er meget skarpt afsat 
fra et næsten dobbelt saa langt og mere end tre Gange saa 
bredt Partie, som følger efter det og som vi indtil videre kunne 
sammenligne med et »Brystpartie«. Seet fra Rygsiden synes 
