329 
atter fremsættes i Foredraget, desto bestemtere maa jeg atter 
udtale mig imod den. Jeg kan paa ingen Maade anerkjende 
disse Redskaber for at være det, som de nu gives ud for. 
Jeg maa saaledes aldeles bestemt paastaae, at f. Ex. de 
grovtformede Flintredskaber, der her udgives for Landse- og 
Pilespidser ") (figg. 15, 16, 17.) ikke kunne have havt samme An- 
vendelse, som de fra Gravkamrene velbekjendte Flintredskaber, 
hvilke vi tillægge de samme Benævnelser, eller have i det Hele 
kunnet anvendes i samme Øiemed, som Landser og Pile. Der- 
til ere de baade for butte i Enderne og sløve paa Randene og 
i det Hele for plumpe og svære; ved selve Tilhugningen ere de 
endogsaa gjorte ligefrem ubrugelige til at trænge ind gjennem 
Dyrenes Hud, og en hvilkensomhelst Bensplint, endog uden al 
Forarbeidelse, eller et tilspidset Stykke Træ vilde have gjort 
langt bedre Tjeneste som Landse- eller Spydspids, end saadanne 
Flintredskaber. Under alle Omstændigheder maatte det bestemt 
eftervises, at Folkeslag, staaende paa et overordenlig lavt Stand- 
punkt af Kultur, bruge eller have brugt lignende plumpe og 
butte Spidser paa deres Jagt-Redskaber eller deres Stikvaaben, 
førend man kunde indrømme Muligheden af, åt de her nævnte 
Former maaskee kunde have været benyttede i et saadant Øiemed. 
Mig idetmindste er intet saadant Folk bekjendt, og jeg troer og- 
saa, at man vanskeligt skal kunne paavise noget saadant. Men 
selv om saa var, al man i Beskrivelsen af en eller anden 
Menneske-Stamme forefandt et Vaaben, skærpet i Enden med 
en ikke synderlig bedre Stenspids og benævnet som en Slags 
Landse, Spyd eller Pil, saa vilde der dog være et langt Stykke 
herfra og indtil den Slutning blev berettiget, at vore Urfolks 
Landser, Spyd og Pile havde været lignende uformelige Red- 
skaber. Thi det maa man vel erindre, at vil man tildele vore 
7) Der tilføjes endogsaa »eller Knive«, hvilket vel er endnu urimeligere, 
S. 280 Figg. 16 og 17, og S. 324 med de samme Figurer. 
2s 
