344 
Tænker man sig Stenene uden deres Udstyr med Line og omfat- 
tende Grimer, der fastholde dem, samt uden de store dertil bundne 
Kroge, da vil Tanken i det ene Sænke snarest finde noget der 
ligner et Landseblad (fig. 27, 28), i det andet noget der ligner 
en Øxe (fig. 29), ja Sænkene ligne langt mere end hine raa 
Former fra Dyngerne og Kystfundene de nævnte Redskaber. 
Man vil vel i de to Pilke (fig. 28, 29) finde Sænkestenene, 
der ere af en blødere og lettere bearbeidelig Masse, baade 
med jevn Overflade og med et Par Huller til bedre Fast- 
hæftning af alle Vedhængene, men man vil paa den tredie (fig. 27) 
finde Stenen, der er af en haardere Skifer, med ujevne simple 
Spalteflader og ugjennemboret; denne sidste bærer ogsaa Hager 
eller Kroge af Ben medens de andre have Hager af Jerntraade 
og vise derved, at de hidrøre fra en Tid, da Europæerne 
tilførte Grønlænderne dette Metal, hvis skarpe Egge iøvrigt ogsaa 
de jevne Flader paa disse Former for en Del maae tilskrives. 
I de Egne af Grønland, hvor disse lettere bearbeidelige 
Stenarter ikke findes, der kunne Pilkesænkene heller ikke 
saaledes udarbeides (uden ved en møisommelig Slibning) 
og navnlig ikke gjennembores; et Skindovertræk over den 
raat tilhugne Sten gav da baade Sænket den ønskelige 
Jevnhed og lettede dets Fastbinding til de øvrige Dele —- 
og paa en lignende Maade hjalp Lapperne, og bjælpe de end- 
nu, påa deres forskjellige Sænke”). 
Klædelap hænge foroven og synes at skulle forestille et Slags Hovedparti paa 
en Fisk, De to parallele Striber paa den ene Side (en Slags Sidelinie?) dan- 
nes af Ribber af et Par Fuglefjer.) 
Pilkestenen (a) er hos 27 en flad sort Hornblendeskifer, STAETER raa påa de 
to brede Sider og nogenledes glatsleben paa Smalsiderne, hos 28 af Vegsten 
lancet-spoleformig, tykkest forneden, men noget tveægget; hos 29 omvendt 
kileformig, af en mørkere Talksten, der er ti/skaaret paa alle Sider med Und- 
tagelse af et Par Pletter, hvor Raafladerne komme frem; den er aldeles øxe- 
formig. De forskjellige Pilkesænkes Gjennemsnit er givet ved. Figurerne 4, t; 
til Figurerne 27 og 28 er dette taget over Midten omtrent,. ved 29 nær 
Grunden. 
”) Jeg indskrænker mig med Villie til Exempler, hentede fra de to 
Menneskestammer paa lavere Udviklingstrin, med hvilke Nordboerne ere 
