347 
tydning. Ja naar jeg seer Grønlændernes kileformede Sænke 
(Fig. 29), hvorfor skulde jeg saa ikke ogsaa antage, at en Del af 
vore før (S. 331) omtalte trekantede, øxeformede Stene have kunnet 
blive anvendte paa samme Maade? Jeg nægter imidlertid ikke, at det 
efter Kileformen at dømme, kunde være ligesaa rimeligt, at antage 
dem brugte som Skærpe for større Redskaber (f. Ex. et Slags Spader 
til Opgravning af Eet eller Andet i Stranden eller af Jorden) 
eller for Østersskraben; men noget Slid paa Eggen, der kunde 
retfærdiggjøre en saadan Anvendelse, er dog ikke endnu klart nok 
paåavist, hvorimod indslebet Gnæd, der tyder hen påa en ganske 
anden Anvendelse, findes paa mange af dem. Have de ikke 
været anvendte just som Pilkesænke, kunne de da alligevel nok 
have været anvendte i Fiskeriets Tjeneste og være blevne raat 
formede til Vægte paa andre Fiskeredskaber, maaskee paa 
Fiskegarnene. 
Jeg har maattet dvæle saalænge ved denne Gruppe af de 
raa Former, fordi de aabenbart, ifølge den dem givne Tydning, 
ere blevne de væsentlige Bærere af den Tvedeling af Stenalderen, 
der grundes paa den forskjeliige Grad af Kultur, der forment- 
ligen viste sig, naar man umiddelbart sammenlignede de raa 
Redskaber fra Affaldsdyngerne og Kystfundene med de vel ud- 
dannede af en ganske anden Art fra Gravene; men det er 
imod denne Sammenstilling, som ikke videnskabelig berettiget, 
jeg nedlagde en bestemt Indsigelse., Min Collega synes aldeles 
ikke at have forstaaet denne og dog er den saare simpel. 
Med Gravbyggernes Landser, Øxer osv. osv. sammenlignes Red- 
skaber, som Dyngedannerne aldrig have brugt som Landser, 
Øxer osv., men som døbte med disse Navne nu skulle dom- 
fælde Dyngedannerne som raa Barbarer i Forhold til Gravbyg- 
gerne. Et Pilkesænke og et Landseblad (eller en Kile) kunue 
ikke umiddelbart sammenstilles, og der kan ikke drages Slut- 
ninger fra det enes Bearbeidelse til det andets; en Forskjel i denne 
