353 
skalling, osv. angaaer, da have Gravbyggerne ligeledes medgivet 
deres Afdøde Redskaber af en saa bestemt Øxe- og Kile-Beskaffen- 
hed, at man er uberettiget tll at tvivle om deres Anvendelse i et saa- 
dant Øiemed, hvad enten de ere blot tilhugne, eller mere eller min- 
dre tilslebne ved Eggen, eller endog afslebne over hele Overfladen ; 
og man kan have saameget mindre Tvivl om denne Anvendelse, 
naar man af det ved Skaft og Haandgreb af forskjellig Art frem- 
bragte Gnid ofte tydelig seer, hvorledes de have været skjæftede”). 
De raae Redskaber, man i stor Mængde har villet tillægge Dynge- 
dannerne som øxeagtige Redskaber, har jeg benægtet at kunne 
anvendes som saadanne, og af de andre regelmæssig tilhugne, 
fuldkommen eens med Gravhøienes, er der, ligesom af Landserne, 
kun forefundet ganske enkelte i Dyngerne ”) og Kystfundene ””). 
En overfladisk Betragtning frakjender altsaa let Dyngedannerne 
slige brugbare Øxer, men intet vilde være urigtigere.  Afgav 
det talrige store Vildt i Dyngerne allerede et rimeligt Vidnes- 
byrd om at de Folk, hvorfra de hidrøre, havde brugbare og gode 
Jagtvaaben, saa gjør en- anden Afdeling af Affaldsdyngernes Ind- 
hold det ikke blot rimeligt, men aldeles uomtvisteligt, at Dynge- 
dannerne til daglig Brug have havt og brugt saadanne Red- 
skaber med slebne Eg, som dem vi finde i Gravkamrene. 
Denne Overbevisning bringe ikke biot Redskaberne af Ben og 
Hjortetak os, men ogsaa de talrige halvt eller helt forarbeidede 
Stykker af Ben og Hjortetak. Paa deres Overflade er det. al- 
deles tydeligt, at Tildannelsen er skeet med særdeles skarpt og 
") Dette oftomtulte Gnid viser sig snart som blot spei/blanke Pletter og 
Flader i større eller mindre Omfang, snart som dybere Indslibninger af 
forskjellig Form; det er tydeligen frembragt dels ved Redskabets Hæfte 
eller Haandtag umiddelbart, dels ved haardere Smaadele, som ere komne 
ind imellem Redskabet og dets Omvikling og som mangen Gang maae 
antages at have ligget faste i en Beg- eller Harpixmasse, der formoden- 
lig har været anvendt til at hæfte Skaftet, Haandgrebet osv. desto fastere. 
Den særdeles fine Slibning og Politur, som findes i Gnidet, maa tildels 
antages at være udført med det løsrevne Kiselpulver. 
””) f. Ex. ved Havelse Nr. 11531. 
”y f. Ex. i Maribo; Søe Nr. 18991 (= fig. 11). 
