366 
Iblandt de Forskjel, der ifølge Prof. Worsaae skulle ud- 
tale sig imellem Kulturen paa Affaldsdyngernes Tid og Kulturen 
paa den Tid, da de store Stenkamre byggedes, har det ikke 
mindst overrasket mig at høre, at Dyngedannerne kun kjendte 
eet Husdyr, Hunden, medens Gravbyggerne angives at have 
havt en hel Husdyrstand, nemlig, foruden Hunden, baade Hesten 
og, hvad vigtigere er, Koen. Det har dobbelt overrasket mig, 
da Resultatet allene skål støtte sig paa mine egne Undersøgelser 
og Bestemmelser, og da dette er af en saa gjennemgribende 
Betydning, at det mange Gange vilde opveie alle de Forskjel, der 
vare hentede fra Redskaberne. Af en Zoolog vilde det derhos 
være et, mildelst talt, noget betænkeligt Skridt rentud at nægte en 
Kulturforskjel, naar i selve Husdyrholdet en saa betydelig Forskjel 
laae udtalt. Men paa mine Udtalelser kan rigtignok dette Resultat 
ikke støtte sig, og andre Støtter stiller min Collega ikke under 
navnlig hvor Stenens Kanter gnavede imod Barken, men ogsaa paa en 
enkelt lille Plet havde slebet sig ind i den, nemlig hvor en af de større 
Ujevnheder havde været i Barken, eller maaskee en fremmed haardere Ind- 
blanding var kommen ind i Begmassen. — Der kan altsaa ingen Tvivl 
være om, at de forskjellige indgnedne og indslebne Mærker i vore Flint- 
knuder og andre raae Flintstykker kunne hidrøre fra Barkskeder og 
Baand og Grimer af Bast og Trærødder ; men endnu hurtigere kunne vi 
tænke os dem frembragte, hvis vi forestille os vore Urindvaanere, som 
Chaucerne paa Nordsøens Bredder ved vorTidsregnings Begyndelse, knyttende 
deres Fiskegarn af Siv og andre Strandgræsarter, thi disses Kiselholdighed 
vilde afgive et langt stærkere Slibemateriale; paa den anden Side vilde 
Nettene da paa Grund af deres Lethed fordre saa meget talrigere til- 
knyttede eller indflettede Vægte (Plinius hist. natur. lib. XVI. cap. Il. 
Chauci — »Clva et palustri junco funes nectunt ad prætexenda piscibus 
retiaw. Panckouckske Udg. vol. X. S. 4). 
At de med Huller gjennemborede Dyretænder, der fuldkommen eens 
forekomme i Dyngerne og Gravhøiene, kunne have en hel anden Be- 
tydning, end som Hængesmykker, Amuleter 0o.s.v., viser os den grøn- 
landske Pilk Fig. 27 (S. 341), (mange af Flintflækkerne er jeg tilbøjelig 
til at opfatte som brugte paa en lignende Maade). i 
Ogsaa de saakaldte »Kamme« ere alt andet end Haarkamme og 
Toiletgjenstande, hvad de paa Bagsiden dybt indslidte Tværfurer vise; 
man kan maaskee have brugt dem til at udkæmme Bast- eller Rodfibre 
og andre til Fiskegarn brugte Traade, maaskee ogsaa til disses Fletning. 
Som Fiskestikker, Flynderprikker kan mangen »Benpren« have været 
anvendt. 
