414 
»hvilke de specrtelle Anvendelser for disse mange Former have 
været, derom ere vi aldeles uvidende« 7), hvoraf det noksom frem- 
gaaer, at den virkelige, vzdenskabelige Kjendskab selv til Grav- 
kamrenes Steensager endnu er høist indskrænket. Men Saa- 
meget veed Prof. Séeenstrup alligevel med Vished midt i Uvis- 
heden, at blandt alle Steenalderens som Kiler, Øxer, Meisler, 
Landser og Pile m. m. dannede Redskaber have a/ene de i 
Gravkamrene fundne og de med dem møie overeensstemmende 
smukt tilhuggede eller slebne Stykker været anvendte som »Jagt- 
vaaben« og »Egværktør« , hvorimod saagodtsom samtlige raae 
fra Affaldsdyngerne og Kystfundene »Aave havt en ganske anden 
Anvendelse«.. Om denne Anvendelse er han vel ligeledes endnu 
uvidende og som han meget rigtig selv siger: »derom kan der 
vistnok fremsættes mere end een Mening«. Dog troer han nær- 
mest, at de raae Redskaber fra Affaldsdyngerne og Kysterne 
have været benyttede ved »Frske-, Snegle-, Musling- og Østers- 
Fangsten«, og at de »uden nogen særskilt Anvendelse af deres 
Rande eller Egge, fornemlig skulde virke blot ved deres almin- 
delige Form og ved deres Tyngde. Saadanne Redskaber ere 
Jf. Ex. Pilkesænkene eller de Vægte, paa hvilke de større Føiske- 
kroge, Pilkekrogene, fastsættes og lignende Vægte til andre Fiske- 
redskaber « ?). 
Af hvilken Beskaffenhed Prof. Steenstrups formentlig sikkre 
Bevisførelse zmod de kile- eller øxedannede Redskabers Be- 
nyttelse som Egværktøi imidlertid er, haaber jeg vil blive 
klart af et Exempel, hentet fra »%zne tresidede, øæelignende Kåle- 
former, hvoraf en Prøve er fremstillet i Fig. 1 og som x det 
Hele høre til Dyngernes og Kystfundenes talrigste Bestand- 
dele« 2). 
1) S. 333 og Anmærkning ”". Særskilt Aftryk S. 31 og Anm. ”". 
2) Ovenfor S. 339—40. Særkilte Aftryk S. 37—38. 
3) Sammesteds S. 331. Særsk. Aftr. S. 29. 
