417 
vel nok have været anvendte i Fiskeriets Tjeneste og være blevne , 
raat formede til Vægte paa andre Fiskeredskaber, maaskee paa 
Fiskegarnene.« 
Efter disse mærkelig svævende Udtalelser, som jeg har an- 
ført i deres Heelhed, for ikke paany at blive beskyldt for Mis- 
forstaaelse, turde det dog vel være klart, at min Collega, tiltrods 
for sine tidligere aldeles bestemte og sikkre Paastande, ikke 
længere er paa det Rene med, om Eggen paa disse Redskaber 
er »en Brsag«, siden han nu t. Ex. lader henstaae uafgjort, om 
de have været »brugte som Skærpe for større Redskaber« t. E. 
for Spader eller for Østersskraben, hvor jo Eggen utvivlsomt maa 
være en Hovedsag. Han maa, efter sine ovenfor yttrede An- 
skuelser, finde det »naturstridigt« at forklare disse Redskaber 
simpelthen som Egværktøj, skjøndt der t. Ex. fra Sydhavs- 
øerne haves meget lignende, endogsaa ganske smaae tilskjær- 
pede Stene indsatte som Øxeblade i krumme Træskafter"). Men 
han vil ikke finde det »usandsynligt« eller »naturstridigt« at 
ansee dem for »Skærpe for Østersskraben«, uagtet det er en | 
uomstødelig Kjendsgjerning, at de i hundredevis opsamles i og 
ved Ferskvandssøer inde i Landet, t. E. i og ved Maribo Sø og 
flere Steder, hvor der fornuftigviis ikke kan være Tale om An- 
vendelse af Østersskraben. Ligesaalidet finder han det urime- 
ligt, at de kunne have været »Pwkesænke«, uagtet i det paabe- 
raabte formeentlige Forbillede: Ulkepilken fra Grønland (Fig. 29, 
see næste Side) Sænkestenen baade er g/atsleben, gjennemboret 
og af en Form, som er a/ldeles forskjellig fra de herommeldte 
Redskaber, og som endnu ingensinde er bleven opdaget i vore 
Affaldsdynger, ja ikke engang i de i Reglen mere usikkre Kyst- 
fund. Have de ikke "været anvendte som Pilkesænke, finder han 
det endelig heller ikke umuligt, at'de kunne »være blevne raat 
Formede til Vægte paa andre Fiskeredskaber, maaskee paa Fiske- 
1) Jfr. i det Ethnographiske Museum i og ved Skab. 84 Øxerne fra Sand- 
wichsøerne. 
