52 C. Christiansen. 



1. Himlens Tilstand. Luftens Fugtighedsgrad og Vindens 

 Styrke og Retning. 



2. Luftens Temperatur, vel hver Time; af denne beregnes 

 Middeltemperaturen 9. 



3. Tykkelsen af den frie Is A. Tykkelsen af Isen. maalt 

 under Tallerkenernes Midtpunkt: taget i den ovenangivne 

 Orden kunne vi kalde dem .1. B. C. L>. E. Heraf beregnes 



«„= \(B+ C), a == \{D + E). 

 Bertil knyttes nu følgende Beregninger, som helst maa ud- 

 føres umiddelbart efter at Forsøgene ere anstillede. 



1. Er t den til Forsøget anvendte Tid i Minutter, bliver 

 Udstraaalingen, S. i et .Minut tilnærmelsesvis angivet ved 



7 3.3 (a — a ) 

 6 ' = " t " l,) 



2. Antages med Stefan, at Isens Varmeledningsevne A" 

 med .Minut som Tidsenhed er 0.252, faas c = 145; man be- 

 stemmer da en Størrelse F. som er udtrykt ved 



— Øt — 145 a* 



3. Man kan nu bestemme > nøjagtigere, idet man ifølge 



III har. at 



S = FS, 



4. Endelig faas af II. al 



= 2<fKa = Lpa u ?3.3« Q 4 



— St — <pa\ —Gt — <pal —Øt—Uha\' 



Størrelsen h angiver, hvor megen Varme Isen afgiver til 

 Luften, naar Isen- Overflade er 1° C. varmere end Luften: den 

 vil sikkert nok vise sig forskellig ved forskellige Forsøgsrækker 

 fordi Luftens Bevægelsestilstand \il have stor Indflydelse paa 

 den. Er det en stærk Blæst, vil // kunne blive meget større 

 end i stille Vejr. Dette ses tydeligt af Tabellen. Den 29de og 

 den 30te December var Luftens Temperatur omtrent den samme, 

 alligevel dannedes der den første Nat 1.90 Cm. Is. don anden 



