i, .Møde ■ ,i ' 1 l8.Novbi 



fremdeles Kristian Rantzau, der en Tid var Statholder i Norge, 

 den samme, hvem man har antaget for al være den vir peril- 

 liutri8 : til hvem Bolberg har tilegnel sin latinske Selvbiografi, 

 Ogsaa de t»> Mænd, iler efter hinanden vare vort Selskalts tvende 

 første Præsidenter, Johan Ludvig Holstein og Otto Thott. Til 

 de Heste af disse Mænd var Gram nøje knyttet. Hvor n.iit 

 Forholdet mellem ham og Rosenkrantz var, derom vidner blandt 

 andel el Digl i latinske Bexametre, Rosenkrantz skrev til ham 

 i Aaret 1741, og hans Forhold til Rantzau kan man se af den 

 Mængde Breve fra denne til ham, vi endnu have tilbage. 

 Man kunde ganske vist, naar man tænker paa Grams kosthare 

 Tid, have ønsket, at flere af hans fornemme Venner mindre 

 havde lagt Beslag paa ham for at faa hans Hjælp i forskellige 

 Retninger. Men den stadige Berøring mellem ham og disse 

 Mænd havde dog ogsaa sit Værd for ham. 



Det har saaledes aabenbart været Rosenkrantz og Brødrene 

 Plessen, der anbefalede ham til Kristian VI strax efter dennes 

 Tronbestigelse, og samtidig med at han vedblev at opføres som 

 Professor i Græsk ved Universitetet, udnævnte Kongen ham 

 baade til Gehejmearkivar og til Bibliothekar ved det kgl. Biblio- 

 thek foruden til kongelig Historiografi Kristian VI kom hurtig til 

 at dele den almindelige Tillid til Gram, og han fandt desuden 

 Behag i et eget lille Talent, han mente at finde hos ham. 

 Kongen havde i høj Grad sin Tids Mani for at lade slaa 

 Medailler i Anledning af alskens Begivenheder , der sandelig 

 ikke altid vare betydelige. Men der var ingen, han saa gærne 

 vilde bruge til at angive , hvad der skulde staa paa disse 

 Medailler, som Gram. Hvor ringe dette end synes at være i 

 og for sig, knyttedes der dog herved et personligt Baand imel- 

 lem Historikeren og hans Konge. Større Betydning ha\de det 

 naturligvis, at Gram blev sat ind i den ene vigtige Kommission 

 efter den anden, saaledes for at Universitetet kunde faa en ny 

 Fundats, for at revidere Bibeloversættelsen, for at omorganisere 

 det lærde Skolevæsen her i Landet og i Norge og endelig ogsaa 



