IS. Novbr. -f? "2 £f 13. Mode. 



til skriftlig Besvarelse, saaledes om han vilde give ham Efter- 

 retning om alt , hvad han erfarede i Kancelliet og Konseillet 

 eller, hvad der ellers kunde gavne Kongens Tjeneste, og det, 

 hvad enten han blev spurgt derom ellev ikke , om han vilde 

 vise sin Herre oprigtig Aabenhjærtighed og Fortrolighed, frem- 

 deles, om han overfor alle, hvem det saa end var, vilde 

 fortie alt, hvad Kongen havde betroet ham. Holstein maatte 

 herved faa Indtryk af en vis Mistænksomhed hos Kongen, 

 at det kunde være betænkeligt baade med al den Aabenhed, 

 han skulde vise denne, og med den Tavshed, han saa at sige 

 skulde iagttage overfor alle og overalt. Men saasnart han 

 traadte i Funktion som Minister, kom han til at mærke, at der 

 var elskværdigere Sider hos Kongen. Kunde denne end være 

 noget pirrelig og mistænksom, saa gjorde det ham ingenlunde 

 tilknappet og tavs overfor dem, han tog til at arbejde med sig. 



Tvertimod! Det er et karakteristisk Træk hos ham, at han 



i 

 trængte til Fortrolighed , til at staa i personligt Venskab til 



sine nærmeste Raadgivere. Paa den Maade stillede han sig 

 baade til Holstein og Schulin, og hans intime Forhold til disse 

 to Mænd varede urokket indtil hans Død. Man har længe vidst 

 Besked herom for Schulins Vedkommende ; men at det ganske 

 har forholdt sig paa samme Maade med Hensyn til Holstein, 

 derom vidne de 536 større og mindre Breve fra Kongen til 

 denne, der findes i Haandskriftsamlingen paa Ledreborg, og som 

 jeg har haft Lejlighed til at benytte. Den Tillid, Kristian VI 

 viste Holstein , traadte frem baade i stort og smaat. Jeg skal 

 som Exempel anføre følgende. I Sommeren 1743 var Kristian VI's 

 Haab om at faa sin Søn, Kronprins Frederik, den senere Fre- 

 derik V, udnævnt til svensk Tronfølger strandet som en Følge 

 af Ruslands Kontramanøvrer. Den Tanke optog da i nogen Tid 

 Kongen, om han ikke i Tillid til den Tilslutning, som han 

 mente at kunne stole paa hos en stor Del af det svenske Folk, 

 særlig den svenske Bondestand, skulde forsøge med Vaaben- 

 maet at sætte Sønnens Valg igennem. Men han havde Sam- 



