88 T. N. Thiele. 



i Tabellen, saaledes som vi med enkelte Undtagelser have forud- 

 sat om q og Q. Thi ogsaa Nøjagtigheden af Differensens andet 

 Led, den udjevnede Subtrahend, spiller en væsentlig Rolle der- 

 ved. Hæve Udjevningens Resultater sig noget Steds omtrent 

 til Højde med det theoretisk sande, saa at dette saa godt som 

 ubetinget har dikteret Subtrahendens Værdi, uden at den iagt- 

 tagne Værdi har kunnet paavirke Udjevningen , da kan Diffe- 

 rensens Størrelse ikke være kendelig mindre end dens Betyd- 

 ning for Fejlkritiken, men har omvendt hverken Theori eller 

 andre Iagttagelser kunnet erstatte en Iagttagelse, da maa Ud- 

 jevningen have bøjet sig helt hen imod en saadan Iagttagelse, 

 og selv en lille Differens kan da have en stor Betydning for 

 Fejlkritiken. Jeg har i min alm. lai:ttai;elseslære vist, hvorledes 

 Maalestokken for dette Forhold kan afledes af de enkelte Iagt- 

 tagelsers Middelfejls Kvadrater Å 2 {o), som de vare før Udjev- 

 ningen, og X 2 [u), som de ere blevne for det tilsvarende udjev- 

 nede Tal, og navnlig har jeg der angivet, at 



h (o) 

 angiver den Maalestok, hvormed den enkelte Iagttagelses med 

 Vægten multiplicerede Fejlkvadrat bur vurderes. Som man ser, 

 blive disse Maalestokke næsten = 1 . naar Udjevningen kan 

 give et Resultat, der er mange Gange mindre usikkert end den 

 umiddelbare Iagttagelses ; og omvendt bliver Maalestokken næ- 

 sten lig med overfor Iagttagelser af den modsat yderlige Art, 

 hvor Udjevningen slet ikke har kunnet forbedre eller kontrollere 

 Iagttagelsen. Vort Bilag 1 viser nu i sine femte Kolonner 

 disse Maalestokke for hver enkelt Iagttagelse, og selv et flygtigt 

 Blik vil vise, at denne lagttagelsesrække udmærker sig ved at 

 rumme næsten alle Trin paa Skalaen lige fra O00 til (V99. Medens 

 nogle af Iagttagelserne helt havde kunnet undværes (især blandt 

 n = 200 og 100), er der andre, hvis Angivelser næsten slet 

 ikke ere blevne forbedrede ved Udjevningen (næsten alle de 

 stærkest koncentrerede Opløsninger). For hver naturlig Afdeling 



