lagttagelsestheoi*etiske Regninger, I I ."> 



riegel i Forbindelse med de ydre tvingende Baand, muh Lægge 

 sig paa iagttagelserne. 



Men del er ikke altid sagt, ;ii man faar større Nøjagtighed 

 ved flere end ved aogel færre Iagttagelser, og derfor kan der 

 blive Talt 1 om al økonomisere med Iagttagelser. De enkelte 

 Iagttagelser kunne nemlig være mere eller mindre heldigt valgte 

 overfor Formaalet og efter den Frihed, man har til at vadge 

 Omstændighederne ved Iagttagelsen, og endelig i Betragtning 

 af den theoretiske Viden, som man forud har vundet. 



Er Formaalet et ganske bestemt, da hør Iagttagelsen selv- 

 følgelig rettes saa lige derimod som muligt: i foreliggende 

 Tilfælde tør det f. Ex. antages, at Iagttageren til andre Bestem- 

 melser har behøvet \ armefylde og Vægtfyldeværdiér for nogle 

 bestemte, meget fortyndede vandige Opløsninger af Stolferne, 

 og at han derfor fortrinsvis har iagttaget disse. Men er For- 

 holdet et almindeligere og navnlig rettet paa at studere Fæno- 

 menernes ubekendte Love , da maa Iagttagelserne spredes , idet 

 de Omstændigheder, man kan beherske, varieres saa meget som 

 muligt. Derfor har Iagttageren gjort vel i at sprede Argumen- 

 ternes Værdier over ret forskellige Blandingsforhold, hvor han 

 har kunnet ofre mere end en enkelt Iagttagelse paa hvert Stof. 



Ud over en vis Grad bør denne Spredning dog heller ikke 

 drives ; thi man har Brug netop for Gentagelser for at finde 

 Fejllovstallene , hvorpaa Vurderingen af Nøjagtigheden beror. 

 Ned l djevningen af Varmefylden have vi kunnet benytte de 

 Gentagelser, som under lagttagelsesrække 3Vr. I ere gjorte med 

 rent Vand for at bestemme Kalorimetrets Konstant yderligere 

 til en Middelfejlsbestemmelse, der kunde have faaet stor Betyd- 

 ning, hvis det ikke havde vist sig tilstrækkeligt at anse alle 

 enkelte Iagttagelser for lige gode. Visse andre Gentagelser 

 have kunnet benyttes paa samme Maade. 



Naar der i Omstændighederne ved Iagttagelsen ligger en 

 Begrænsning af Valgets Frihed, saa at visse theoretisk ønske- 

 lige Iagttagelser blive umulige, saa forstaas det let, at en saa- 



