Grammatisk studie 6fver Santal-nprflket. I i'.i 



af landet ar hindi, i mellersta bengali och i sydliga delen 

 nria, hat \ a så till vida inverkat på sanlalsprakcl (gantali) BOni 

 Dltonen 1 ) upptagit ej sa lå låneord Iran namnda 3 grannspråk, 

 hvaremot i grammatiskt afseende ingen uppblandning gårna kun- 

 nat forekomma, enftr namnda tre sprak, såsom tillhorande deu 

 ariska språkf'amiljen, till sin grammatiska byggnad åro våsent- 

 ligt skiida tran santali. 



Ni ofverga nu till en grammatisk framstållning af sist- 

 nåmnda sprak, Itorjande med dess 



Ljud-låra. 



I. Vokalerna. 



Dessa kunna indelas i all manna och «neutrala»; håda 

 klassernas vokalljud kunna nasal i seras. 



Skrefsrud har skriftligen betecknat dem på t'oljande sått : 



a) All manna: a, f, e, i, o, o, u 



b) Neutrala: a, e. e, &, — , p, u 

 Nasalise rade: a) a, é , é, i , o, o, ti 



b) 5, |, é, f, — , o, u 



Hvad forst angår de allmånna vokalerna, så år 

 a = rent svenskt a, och kan likasom alla de ofriga voka- 

 lerna vara antingen langt eller kort (såsom i hat, hatt); 

 e = svenskt d, såsom i kårlek, rått; 

 e = svenskt e, ss. i ren, sett ; 

 i == svenskt *', ss. i rida, ridt; 

 o = svenskt å, ss. i gå, gått ; 

 o = svenskt o, ss. i gro, grott; 

 u = rent u, fransk t ou. 



') Kvinnoinas sprak år langt mindre uppblandadt och, hvad pronuncia- 

 tionen angår, både di'stinktare och renare. 



