150 Knut Heuniiin. 



Angående de vokaler, som vi ofvan, efter Skrefsrud, kallat 

 neutrala, sager han sjålf: «Det år något svart att furklara 

 hvad Dr. Lepsins har henåmnt neutrala vokaler, enår vi i Europa 

 val blott hafva ett sådant ljud[?j, nemligen infinitivåndelsen e 

 i dansk-norskan (t. ex. gjøre), hvilket kunde kallas neutralt e . . . 

 Santalis neutrala g år mera a-likt an norskans e i gjøre, medan 

 det neutrala e (a), som år mycket sållsynt, år mera likt det 

 norska «, och det neutrala e år mindre Oppet ån det norska e. 

 Det neutrala i kan ej återgifvas med något europeiskt Ijud : 

 man jåmfore det norska neutrala e med det allmånna e i se: 

 något liknande år skilnaden mellan i och i. Det neutrala o i 

 santali år mera lahialt ån det engelska o i nation. Neutralt u 

 forhaller sig til u såsom i till i.« 



De neutrala vokalljuden kunna ej sagas spela någon vik- 

 tigare roll i språket. enår de flesta af dem så litet forekomma, 

 att man i skriftspråket kunnat nuja sig med att infora blott den 

 \anligaste. nåmligen a. 



Af sårskildt intresse och betydelse ard santalspråkets båda 

 omljudslaga r . af hvilka den ena våsentligen ofverensståmmer 

 med islåndskans. .Man finner nåmligen såsom genomgående 

 regel, att 



li /, u och konsonanten n (om lnilken se nedanli omljuda 

 foregående och efterfuljande o, e och o till respektive (/, i och u. 



T. ex. Kora, gosse, ku/ri, tlicka; bheda, bagge, b/udi, tacka, 

 eller får i allmånhet; kala imask.i, kali (fem.), dof; kårå — ian, 

 blind; ledha — lidhi, halt; lelha — tilhi, dum; pocra — pucri, feg. 

 Pronominalrotterna un, min, in, nin -f- ak' blifva: ungk\ nungk\ 

 ingk\ ningk' ; in -4- a blir ing] ba -\- h blir bgn\ mena -\- n blir 

 mengn. — 1 santalverbet finnes en stor grupp på -ao och -gu; 

 då verbets stamvokal år i eller u, åndas verbet regelbundet på 

 -gu, eljest på -ao; t. ex. bujhgu, dusau, dhilau, rigu; parhao, 

 sarhao, pherao, jorao. 



II) slut-a och -o omljuda foregående e och o til respekti\e 

 e och o. Denna omljudslag framtråder hufvudsakligen vid pro- 



