Grammatisk Stadie ftfver Bantal-språket lo I 



Domina och åger ej Banuna utstr&ckning som omljmlslagcn I. 

 åtminstoDe i språfcets ouvarande Btadium; att den verkat vid 

 ordbildningen, få \i Benare tillf&lle att påpeka. 



K\. I'mn.-stammarne en, nen -)- ka ladverbial-sui'tixi blifva 

 enka : nenka] o«, no -i- a blifva <"<". noa, och genom inverkan 

 at Blut-o fås eiiko, neko, onko, noko. — Under inverkan at' om- 

 tøudslagen I blifva nåmnda pron.-stammar m, nin, røi, nnn, så- 

 som i [trmi. formerna mt, ntføh, tmi, nukw. Sårskildt hos pro- 

 nomina tydligt framtrådandc finna vi saledes fuljande Ijudofver- 



gångar: 



a till a (omljudslag I ) 



e till e i II i: ^ — *' (I) 



o — o i II i ; o — u (I). 



Diftongerna åro: 

 af, aø: al, </;<: fo: /(/. /.'«; oe; øa, øe; wo, ni. 



Diftongens håda vokaler komma i uttalet til sin rått, ehuru 

 de svagare (o och p\ nårma sig halfvokal irespektive w och y). 



Såsom ofvan namnts, kunna alla vokalerna nasalise ras, 

 hvilket sker genom en sammandragning i nåskanalen, såsom 

 vid uttalet af det franska slut-?* (t. ex. i division). Detta nås- 

 Ijud har Skrefsrud hetecknat med ett ~ Ofver respektiva vokal; 

 det forekommer ock i bengali och ofriga indisk-ariska sprak. 



II. Konsonantema. 



Dessa kunna indelas efter organet, hvarmed de uttalas, i 

 sju klasser: 



1. Faukal: /< 



2. Gutturaler: &, kh: g, gh\ ir. k' 



3. Palataler: c, c/r. j, j/r. n\ y\ c 



4. Cerebraler : t, th ; (/, dh ; /* ; r 



5. Dentaler: /. tit ; d, dh: >r. r. 1: t' 



6. Labialer: p, p/r. 6, bh : m : v, ir: p 



7. Sihilant: 



Overs, orer d. K. D. Vidensk. Selsk. Forh. 1892. 11 



