152 Ernst Heuman. 



Inom hvardera af klasserna 2 — 6 finnes en hård konso- 

 nant \k, c, t, t, p) med motsvarande mjnk (g, j, (/, d, b) såvål 

 i aspirerad som oaspirerad form, samt dessutom i hvardera en 

 nasal (n, ri, «, ?i, m). Hartill komma tre halfvokaler (?/, w, 10) 

 och fyra halfkonsonanter [Jc\ c', t\ p'). 



h år = svenskt h; 



k skiljer sig från svenskt k genom att vara fullståndigt 

 oaspireradt ; 



kh år starkare aspireradt ån svenskt k; 



g = svenskans hårda g] 



gh år tydligt aspireradt g; 



n år = vart ng i sang, trang ; 



c år ett rent explosivt-palatalt ljud likt svenskt tj i tjåna, 

 tjuf (italienskt c), men fritt från aspiration; 



ch år = tydligt aspireradt c; 



j ligger nåra engelskt j, men år rent explosivt (ej i minsta 

 grad frikativt); 



jh = tydligt aspireradt j ; 



n, palatalt ?i, ligger nåra vart nj (såsom i njuta), nårmare 

 spanska h; 



y år = vart j i jord; 



t uttalas , likasom alla de foljande cerebrala ljuden, med 

 tungspetsen emot midt-palaten. Detta ljud forekommer i vissa 

 af våra allmoge-dialekter, t. ex. gjort uttalas «jot» ; 



tli år tydligt aspireradt t ; 



d cerebralt d-ljud ss. i allmoge-dialektens gjorde (o: »joden); 



dh, tydligt aspireradt (/; 



n, cerebralt n, ss. i allmoge-dialektens uttal af jorden (o: 

 «jon»); 



r år = vår Vestgota-dialekts tjocka /, t. ex. i »mjolk», Ola. 



Santalspråkets dentaler åro rena, d. v. s. tungan slår vid 

 deras uttal emot tånderna (och ej emot tandkottet ofvan tån- 

 derna, ss. t. ex. vid uttalet af de engelska dentalerna). De 

 oaspirerade sakna all aspiration, under det att de aspirerade 



