Grammatisk Studie 6f?er Santa! -jn;iket. 163 



jitt. ii 1 1 ti 11 skOnarei. Barix maste anvåndas, då andra jåmfOrelse- 

 ledet ej ar angifvet. 



FOr ;itt uttrycka superlativ grad tillsåttes vid det jam- 

 fftrda ledel jota. all. alla, eller, då detta led ej år angifvet, 

 fogas utar i latinets valdej till adjektivet. T. ex. Joto korako- 

 k/ton maranicdg nui kangea, den storste af alla gossarne ar 

 denne. Boge-utgric\ den allra baste (om ett animale ; boge-utqrak: 

 om ett inanimum). 



Artikeln. 



Såsom obeståmd artikel tjånar råkneordet mit\ mit'tan 

 (med biformerna mi£tec\ miften) en, ett, som brukas vid ord af 

 båda genera. 



Beståmd artikel ager santali egentligen ej. I vissa fa 1 1 

 tjånstgor såsom sådan den postpositiva partikeln -teC , hvars 

 grundbetydelse år oviss, men som accentuerar det begrepp, 



hvarmed den forenas, oeh kan togas till alla ordklasser. 1 vissa 

 fall kan ock det ofvanfor namnda -«•' siigas motsvara vår be- 

 ståmda artikel. Men i regeln år det doek ordets stallning eller 

 sammanhanget som for oss får afgora, om vi skola återgifva 

 det i beståmd form eller ej, såvida ej en beståmdare hånvisning 

 kråfver ett demonstrativt pronomen åfven i santali. 



Ex. Mit din inaran okoc mi? tun bir-bon tiogkefa, en dag 

 kommo vi fram till en stor skog. Orak'-em tearket'af Har du 

 gjort huset fårdigt? Eiigat apat 1 ) ti janga ban catak 'takore 

 maran hopon, maran kimin orak'-ko calaoa. Då foråldrarne blifva 

 orkeslosa (ordagrannt: då hånd och fot ej gå for dem], skota 

 åldsta sonen och åldsta svårdottern huset. Daretet' ma jutgea, 

 menkhan jodg adi harhat'a, (sjålfvai trådet år visserligen skont, 



') I orden eriga (moden, apa (fader), kaka (fars eller mors yngre broder i, 

 kaki (fars eller mors yngre syster), dada (aldre broderi, bgko (yngre 

 broder 1. syster) bildas beståmd form genom tillågg af t. Vidare se 

 under possessiva pronomina s. 171! 



