166 Ernst Heuman. 



våldforande på språket. For de tre forstå ordinaltalen brukas de 

 från bengali lånade: pahil, forste. dosar, andre, tesar, tredje li sjålf- 

 ståndig form: pqhil-ic f-ok'j, dosar-ic f-ak'), tesar-ic /-ak'/). 



Slutligen finnas ock 3 sammanfattande råkneord: banar, 

 båda två, pene, alla tre, ponon. alla fyra. Såsom man ser, åro 

 de bildade af de enkla kardinaltalen genom att efter respektive 

 l sta stamvokal inskjuta n — slamvokalen [ba-na-r], ocb vi skola 

 bos några substantiv finna en fullståndigt analog biidninir. 



Pronomina. 



Af stort språkligt intresse åro santalspråkets pronomina 

 genom sin mångfald och rikedom , så ock genom den inbliek. 

 de gifva i språkets på samma gang bojliga ocb syståmatiska 

 karaktår. 



1 santali finnas personliga, possessiva, demonstratha. 

 interrogativa ocb indefinita pronomina. Relativa finnas etrent- 

 ligen icke. 



Likasom nominet bafva ock pronomina tre numeri ocb 

 bojas såsom detta med tilfogande af ofvan anforda postposi- 

 tioner. 



Personliga Pronomina. 



Af dessa sårskiljas, efter pronominets olika stållning. tre 

 former: en sjålfståndig, fnll form, en suffigerad, forkor- 

 tad, och en infigerad. forkortad. Den forstnåmnda formen 

 anvåndes analogt med motsvarande pronomina i franska språket 

 (moi, toi, etc.i. Af de båda sistnåmnda anvåndes den suffige- 

 rade, då pronominet anslutar sig till verbet såsom subjekt, ocb 

 den ansluter sig då enklitiskt til bvarje nårmast foregående 

 ord, eller, då sådant ej finnes, samt i imperativ af verbet, till 

 verbet sjålft. Den infigerade formen anvåndes, då pronominet 

 står såsom objekt; den inskjntes mellan verbal-stammen ocb 



