Grammatisk Stadie 6fver Santal-språket. 169 



De sufflgerade och infigerade personliga pronomina hafva 

 i 3die person ingen form for inanima (undantagandes dativ- 

 iiilivci ak'). M;m sager sålunda: Kora-e nurena : gossen (han) 

 tVill. Dåre bindarena, sågar raput'ena, trådel ffill om ku 1 1, vagnen 

 gick sonder. Fiola viren barea gul- c kirinkefkina , gegel taka- 

 kate-h Åamkefa, i går kopte han mina l\;i kor, jag Qck lin ru- 

 pier stycket. (ioro-am-u-h't Skall jag bjålpa dig? DaW dul- 

 ak'-me! Slå vatten dårpå! Ti sap'-tin'-me ! Fatta (hånden min) 

 mig i lianden! Churi-dg okayen-tih-a? hvar hlef min knil' af? 



I samband med santalernes religiosa forestållningar stal- 

 det, att alla verb som uttryeka atmosfåriska foreteelser stadse 

 liafva ett personligt subjekt, emedan de tillskrifvas Thakur. 

 Sålunda: Dak'et'a-e (egl. han vattnar) det rågnar. SetoheV- 

 a-e (han «solvårmer») dett år hett (blot om solhettan). Rimil- 

 akat'a-e (han har «skyat») det år skyfullt. Adi-e rabaha nebe- 

 tardo (han kyler myckel) det ar mycket kallt nu for tiden, o. s. v. 

 — Ett fullståndigt undantagsfall ilr, att man i stallet for ban 

 juta, bah ganok'a, det år ej godt, del går ej an, omvåxlande 

 Sager; bae 1 ) juta, bae ganok'a. 



Af ofvanstående ofversikt hafva vi sett, att i vissa personer 

 finnas dubbla former, nåmligen i 1 pers. dual: alin {-lin. 

 -talin) och alah (-Ian, -talan), samt i 1 pers. pi ur. air (-le, 

 -tale) och abon , abo (-bon, -bo; -tabon, -tabo). Den skilnad. 

 som dessa former angifva, år for frainlingen ytterst viktig att 

 heakta, emedan i annat fall de svåraste misstag begås. For- 

 merna alah (-lah, -talah) och abon, abo (-bon, -bo, -tabon, -tabo) 

 brukas nåmligen, då den talan de i sin utsago med-inbefattar 

 den tilltalade; dåremot alih (-Uh, -talin) och ale (-le, -tale), 

 da den talande icke inhegriper den tilltalade. Sålunda: 

 Sapraok'me, nitoh'-lah calak'a! Gor dig redo, nu skola vi (= du 

 och jag) gå! Am tahenme bare, alin-Uh calatia! Blif du hlott 



l ) Negationen bah, icke (latinets non) bortkastar sitt h framfor pronominal- 

 sufflxen, sålunda: 6a« (af ban-\-in), barn, bae, babon, bqlin, bako (och 

 buhko). 



12* 



