Grammatisk Studie 5fvei Santal-sprflket. 171 



liiilsa, med inskjute! genitiv-infli), »seid uns gegruszt«! Durup'- 

 tabon-pc, sitten ned (i) vart (lag). Cet'-em kamikan-tabonaf [Hvad 

 gdr du tur oss] ll\a<l har du for dig for Limit 7 — Genitivinfixel 

 gifver i dylika forbindelser al uttryckel en anstrykning af «Ge- 

 selligkeit'), sum vi < i j kunna lidt återgifva. 



Kit egendomligt forhållande år det med slåktskapsorden 

 enga, moder; apa, lader: dada : aldre broder ; bokg, yngre broder 

 eller syster; kdka, tars eller mors yngre bror; kaki, fars eller 

 mors yngre syster; gohgo, aldre farbror eller morbror. \)r an- 

 taga Qåmligea den suffigerade formen af personl. pronom. 

 såsom possessivt pronomen. Sålunda: engaå (min moder), apun, 

 dada/i, bokgri, kakait] ehgam, qpum, bgkgm, dadam, go hg om (din 

 moder, fader O. 8. V.). Om ehgat, apat, bgkgt, kakat, hans mo- 

 der, fader o. s. v. år ofvan taladt under artikeln (s. 163 not). 

 Syftar det possessiva pronomen på ett två- eller flertal , bibe- 

 hållas ofvannåmnda snffix for respektive personer, men till 

 predikatet fogas alitid den infigerade genitiv-formen. T. ex. 

 Ehgan-e hec'akan-talaha , vår (bådas) moder har kommit. 

 Apum-e ruak , kan-tabena (-lapea), eder fader år sjnk. 



Demonstrativa Pronomina. 



Dessa fdrete en formrikedom så stor, att det erbjnder icke 

 ringa svårigbet att af dem gifva en ufverskådlig framstallning 

 eller att i vissa fall kunna kort karaktårisera nyancéringen i 

 betydelse ocb anvåndning melian de olika formerna. 



Vi bafva indelat dem i två storra grupper allt efter sum 

 de åro i allmånhet hånvisande eller specieilt blott till sidan 

 hånvisande. Ilvardera af dessa hufvudgrupper med deras pa- 

 rallålt lupande former bafva så indelats i deklinabla ocb indekli- 

 nabla med deras respektive underafdelningar. 



