Grammatisk Studie 6fver Santal-språket. |7"> 



distributiva råkneord (øifae, ih'ial. ak're) och sedan skola ater- 

 Bnna under verbet (såsom gk'gu af ogu^ ik'di af idi o. s. \.i. 

 Sålunda ar nuk'id bildadl af nu«, ntfc't af ni; grundformen till 

 ngk , oe i no : forekommer numera blott i sammansåttningar (såsom 

 no-parow . på donna sidan), likaså grundformen till neke , ne 

 (t. ex. ne-parom, just p;i ilciina siden, ne-beiar . nu fur tiden); 

 den senare år ock adverb = latinets en. eece! 



1 de indeklinabla, enkla formerna återfinna vi de ursprung- 

 liga stamvokalerna o, e, a, hvilka tiisammans med den demon- 

 strativa roten n bilda de demonstr. grundformerna: np, o«, »£, 

 «i, (no), a//, af hvilka, under invårkan af omljudslagarne, blifvit 

 ?jo [i noa, noko o. s. vj, nu [i nut*, nvkin o. s. v.], o?? [orca, onko], 

 un [uni, unkin], ne [nenka, neko], ni [nik'i, nikin\ en [enka, enko], 

 in (/»/, inkin], an [am, anic']. 



De respektive formernas betydelse har vid hvar och en i 

 korthet angifvits. De deklinabla bojas såsom nominet. Af de 

 indeklinabla enkla hånfor sig en grupp uteslutande, såsom re- 

 dan nåmnts, till det med synen fornumna, den andra åter ute- 

 slutande till det med hurseln fornumna. T. e\. Atodo okasec, 

 ban nelnamet'a? Hvaråt (ligger) byn, jag ser den icke? Hane 

 anec '; hanekin barea orak' nelok'kana .' Se dår bor.ta (år) den, dår 

 borta synas två hus! Kul gajarre-ye boloena, okayenae? Tigern 

 trångde in i snaren, hvar blef den af? Ote gnic\ (hor) dår (år) 

 han! Otekin gidrq-kin rak'efa! (Hor) dår de båda barnen skrika ! 



Om one med stod af ett annat demonstrativt eller ett per- 

 sonligt pronomen ersåttande ett relativ-pronomen i såsom he- 

 bråiskans "IE/N) se nedan ! 



\i komma nu till en annan grupp af demonstrativa, sido- 

 ordnad med hela den ofvan behandlade och med den samma 

 fullståndigt likformigt bildad, alltigenom karaktåriserad genom 

 sitt aspirerade demonstrativmårke (nh) och till betydelsen hån- 

 visande til någon eller något på sidan om den talande eller 

 tilltalade befmtligt, hvarfur vi benåmnt den 



