1 80 • Ernst Heuman. 



af hvila i riktning af d. v. s. inom ett visst område, folj- 

 aktligen med vi dåre begrånsning an de ofvan anforda lokal- 

 adverben nonde, nondere. 



Gruppen d, kvalitativa adverb (nonka, onka o.s.v.), aro bil— 

 dade af pronom. -stammen och en ur språket utgången substan- 

 tivstam ka, som vi skola återfinna vid verbalbildningen. Dess 

 sammansatta former, bildade af de enkla genom tillfogadt leka, 

 sått (nonkaleka o. s. v.), aro blott forstårkningar af de enkla och 

 brukas omvåxlande med dem. 



Gruppen e, kvantitativa adverb, bafva ock, såsom vi sett, 

 dubbla former {nun, un, in — nunak\ unak\ inak'). De enkla 

 brukas forenade med adjektiv och adverb, de sammansatta blott 

 ■ sj alf standigt , såsom beståmning til predikatet. Dessas -ak' år 

 ett (på grund af foregående u ocb i omljudadt) -ak', det samma 

 som vi ofvan sett substantivera ( sjålfståndiggora ) adjektivet. 

 T. ex. Nun mavan hor, en så stor man. NunaF-iu kamiakaCa, 

 så mycket har jag gjort. 



Af alla dessa adverb kunna bildas adverbiala prono- 

 mina genom alt till adverbformen foga pronom. -roten n, så- 

 ledes af nonde nonden, af nonka nonkan o.s.v. Dessa prono- 

 mina aro alla adjektiviska och substantiveras på samma 

 sått som adjektivet (genom vidfogadt -ic\ -kin, -ko for animalia, 

 -ak', -ak'kin, -ak'ko for inanima). Ex. Nonkan orak\ ett sådant 

 hår hus. Onkanak', sådant («solch et\vas»). Onkanic', «solch 

 einer«. hotelenkoho hantetenkoho-n hohoaguakafkoa, «sowohl die 

 biesigen als die dortiVen håbe ich herbeieerufen». 



Relativa Pronomina. 



Santal-språket har egentligen inga relativ-pronomina. Vi 

 hafva ofvan nåmnt, att demonstrativ-pronominet one stundom 

 kan ersåtta det relativa pronom. på samma sått som "lBtø ; det 

 fordrar fyllnad eller stod af ett foljande demonstrativt eller per- 

 sonligt pronomen och har alldeles icke forlorat sin demonstra- 



