Grammatisk Studie 6fver Santal-språket. I, s I 



Uvq karaktår. Del ar egentligen genom Rnitmårkets (a) utelåm- 

 aande i predikatel som satsens relativa karaktår angifves, bvadao 

 vi forsi i sainmanhang med verbet kiinna rednyura for Bpråkets 

 våg al angifva relationsforhållande. 



Ulmånna relativ-pronomina (quisquis, quicumque] återgifvas 

 genom indeflnita pronomina jahae, jahånak' (anybody, anything) 

 vare sig enkla eller sammansatta med de interrogativa okoe, 

 okata \jahåe-gkoe, jahå-okata); om predikatets modus i dylika 

 satser se nedan ! 



Interrogativa Pronomina. 



For animalia. 

 1. Okge, hvem? Quis? 



Fur inanima. 



I. Oka, okata {okatak'), livilket, 

 hvilketdera? (which?) 

 2. Cele. hvad for en? Qui? I 2. CeH Hvad? (what?) 



Oka år adjektivisk , okatak' substantivisk ; de ufriga brukas 

 såvål adjektiviskt som substantiviske 



E.\. Okoe-ye hecaka?ia? Hvem har kommit? Belbuniren 

 manjhi, huf'dingen i Belbuni. Cele hor kanae wiido? Hvad slags 

 man (qui vir) år han? Oka hgrte-n calafc'at Hvilken våg skall 

 jag gå? Amak' puthi okatak"? Ilvilkendera (uter) år din buk? 

 Cet 1 indlul Hvad tur en bok? CeT-em menefa? hvad sager du? 



De interrogativa adverben åro: 



2. For tid: Tis, når? (om dag eller tid i allmånhet), for- 

 stårkt: tiåre. 



Tin. når, hvad tid på dagen? Forstårkt: tinre. 

 1. Fur rum: Okare, okathenl Hvarest? På hvad plats? 



O kate , h var tb an? 



okakhov, hvarifrån? 

 :>. Fur sått: Cet'leka. cetlekate. på hvad sått, huru? 



Okaleka, okalekate, på hvilketdera såttet? 



