182 



Ernst Heuman. 



Genom att till dessa modala adverh , cet'leka, okaleka foga 

 pronom. roten n fås adverbiala pronomina ceflekan, hurudan? 

 okalekan, på hvilketdera sått beskaflad? De åro båda adjektiviska 

 jåmfor ofvan onkan, nonkan o. s. v.). 



Indefinita Pronomina ocli Pronominalia. 



For animalia. 

 1. Jdhåe, a) någon (anybody), 

 ft) (relativt) enlivar som (si 

 quis, quicumque). 

 Jahåe okoe , (relativt) qui- 

 cumque. 



Celeéon, 



nescio quis. 



For inanima. 

 Jahånak', a) något (anytbing), 

 j3) (relativt) si quid, quid- 

 quid. 



Jahå okata {oka(ak') , quid- 

 quid. 

 Cetfcon, nescio quid. 



Ohoec'on, j 



3. Adom (substant. och adjekt.) somliga; furstarkt: adom adom. 



4. Okoe okoe, somliga, en del (subst. ocb adjekt.) 



5. Etak' (adjekt.) en annan, ett annat; subst. etagic\ etagak"; 

 pi. etatiko, etagak'ko, andra, de andra. 



6. Adi [udi), mycken, mycket, många (adjekt. ocb adverb). 



7. Tin udi, några, nonnulli. 



(S. Ar, arko, flere (ar = latin, et, etiam). 



Partikeln con, som fogad till de interrogative cele, okoe, cef 

 gor dem till indefinita, motsvarar i sin betydelse for ofrigt 

 narmast grek. dpa; dess n bortfaller (såsom i negationen ban) 

 framfor pronom. -suffixen. Således: Celeéo-ko hecakana, några 

 (nescio qui) hafva kommit. Cet'c'o-e meneta, nescio quid dicit. 



Verbet. 



Santalverbet bar, likasom det grekiska, 3 genera: aktivt, 

 passivt ocb medialt, det senare med reflexiv ocb intransitiv 

 betydelse. Vidare bar det reciprok al form for båda aktiv 

 ocb passiv samt, utom bufvudformen , fyra (genom redupli- 



